אהרן אליעזר צייטלין: הבדלים בין גרסאות בדף
(←משפחתו) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
מלפני אבינו (שיחה | תרומות) (←משפחתו) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(35 גרסאות ביניים של 14 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:אהרן לייזר צייטלין.jpg|שמאל|ממוזער | [[קובץ:אהרן לייזר צייטלין.jpg|שמאל|ממוזער|אהרן לייזר צייטלין]] | ||
{{פירוש נוסף|נוכחי=חסיד שנפטר ברוסיה|אחר=יו"ר רשת גני חב"ד בצפת|ראו=[[אהרן אליעזר צייטלין (צפת)]]}} | {{פירוש נוסף|נוכחי=חסיד שנפטר ברוסיה|אחר=יו"ר רשת גני חב"ד בצפת|ראו=[[אהרן אליעזר צייטלין (צפת)]]}} | ||
הרב '''אהרן לייזר צייטלין''' היה חסיד בעל מסירות נפש. | |||
הרב '''אהרן לייזר צייטלין''' ([[כ"ד אב]] [[תרנ"ו]] – [[א' במנחם אב]] [[תרח"צ]]) היה חסיד בעל מסירות נפש. | |||
== תולדות חיים == | == תולדות חיים == | ||
נולד לאביו הרב [[ | נולד לאביו הרב יהודה ליב צייטלין ב[[כ"ד אב]] [[תרנ"ו]] ב[[עיירה]] ז'וראוויץ שב[[רוסיה]] הלבנה. | ||
למד ב[[ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש]] בין השנים [[תרס"ח]] - [[תרע"ה]]. | |||
נשא את רעייתו מרת אלטא (רבקה) בת ר' [[יהושע העשיל לוין]] - נפטרה י"ז אלול תשכ"ג -, לאחרי נישואיו בשנת [[תרע"ז]] (לערך) עבר להתגורר בעיר [[הומיל]]. | |||
באמצע שנת [[תרפ"ו]] עזב ר' אהרן לייזר את [[הומיל]] - מקום מגוריו עד אז והגיע אל המושבה קאמינקא שב[[פולין]] שם התמנה לשוחט, מוהל ומשפיע. התעסק גם בהגדת שיעורים ברבים ובלימוד עם הילדים. | |||
בשנת [[תרצ"ה]] עבר ר' אהרן אליעזר לעיר מאזייסק שבפרברי [[מוסקבה]] שם שימש כ[[שו"ב]] המקומי. גם בעיר זו פעל למען היהדות במקום. | |||
בשנת | בשנת תרצ"ח עקב הלשנה, הוא נאלץ לרדת למחתרת ולהתחבא מה[[נ.ק.וו.ד.]] שהגיעו לביתו לעיתים תכופות כדי לתופסו. בלילות ישן במקומות סתר שונים, אולם כששב לביתו בליל ראשון של חג הסוכות [[תרח"צ]], פרצו אנשי הנק.וו.ד. לביתו ואסרוהו. | ||
ובאותו זמן אסרו עוד כ10 חסידים בהם ר' [[נתן קוק]] שהוצא להורג ביריה בטענה 'שהמניינים היו אצלו בבית'. | |||
הידיעה הראשונה ממנו הגיעה רק כעבור חמישה חודשים, ב[[חודש אדר]] ראשון תרח"צ. אל אשתו הגיע מכתב מבעלה בו הוא מספר כי נמצא הוא יחד עם קבוצת אסירים והם נשלחים למקום כלשהו. הוא עצמו אינו יודע לאן הם נשלחים ולכמה זמן. ההשערה שלהם הייתה שהם נשלחים למחנה בעיר | הידיעה הראשונה ממנו הגיעה רק כעבור חמישה חודשים, ב[[חודש אדר]] ראשון תרח"צ. אל אשתו הגיע מכתב מבעלה בו הוא מספר כי נמצא הוא יחד עם קבוצת אסירים והם נשלחים למקום כלשהו. הוא עצמו אינו יודע לאן הם נשלחים ולכמה זמן. ההשערה שלהם הייתה שהם נשלחים למחנה בעיר כאבראווסק, שם ישובץ במחנה לעבודת פרך. בסופו של דבר הגיע ר' אהרן צייטלין לוולדיווסטוק. | ||
במכתב נוסף שהצליח הרב אהרן לייזר לשלוח לאשתו ממחנה מאסרו, נודע כי מצב בריאותו הולך ומידרדר והוא נחלה במחלת "גרודנל זעקע" (מחלה בה היו נחלים אסירים רבים). התברר כי הרעב מציק לו וכי הוא נפוח רעב. בנוסף לזאת גם סבל ייסורים מרים ברגלו. | במכתב נוסף שהצליח הרב אהרן לייזר לשלוח לאשתו ממחנה מאסרו, נודע כי מצב בריאותו הולך ומידרדר והוא נחלה במחלת "גרודנל זעקע" (מחלה בה היו נחלים אסירים רבים). התברר כי הרעב מציק לו וכי הוא נפוח רעב. בנוסף לזאת גם סבל ייסורים מרים ברגלו. | ||
כשנודע הדבר לגיסו הרב [[יחזקאל פייגין]] הזדרז הלה לשלוח לו חבילה ובה מעט אוכל. בעקבות זאת הוטב מעט מצבו, אך מכיוון שהיה ידוע שכוחותיו לא יעמדו בעבודת הפרך נעשו מאמצים לשחרורו. | כשנודע הדבר לגיסו הרב [[יחזקאל פייגין]] הזדרז הלה לשלוח לו חבילה ובה מעט אוכל. בעקבות זאת הוטב מעט מצבו, אך מכיוון שהיה ידוע שכוחותיו לא יעמדו בעבודת הפרך נעשו מאמצים לשחרורו, במיוחד ע"י גיסו הרב [[ישראל ג'ייקובסון]] (שהתגורר אז בארצה"ב), וגיסו הרב יחזקאל פייגין. | ||
ב[[ראש חודש מנחם אב]] [[ | ב[[ראש חודש מנחם אב]] [[תרח"צ]] נפטר בגלות. | ||
הרב [[בצלאל שיף]] הצליח לקבל לידיו את תיק החקירה בו הוא נאשם כי היה "חבר בקבוצה המחתרתית וניהל בין הפועלים היהודיים תעמולה אנטי-מהפכנית בגנות השלטון הסובייטי והעומדים בראשו, וכן נגד פריחת הסוציאליזם בברית-המועצות, ובעד פריחת הקפיטליזם. כן שכנע יהודים לעלות לפלסטינה". | הרב [[בצלאל שיף]] הצליח לקבל לידיו את תיק החקירה בו הוא נאשם כי היה "חבר בקבוצה המחתרתית וניהל בין הפועלים היהודיים תעמולה אנטי-מהפכנית בגנות השלטון הסובייטי והעומדים בראשו, וכן נגד פריחת הסוציאליזם בברית-המועצות, ובעד פריחת הקפיטליזם. כן שכנע יהודים לעלות לפלסטינה". | ||
ולכן - "על פי החלטת בית המשפט של הנ.ק.וו.ד. באזור מוסקבה, מיום 20 בדצמבר 1937 [= שלושה חודשים לאחר מאסרו] נשלח צייטלין לשמונה שנות עבודה שיקומית ב[[סיביר]]". | ולכן - "על פי החלטת בית המשפט של הנ.ק.וו.ד. באזור מוסקבה, מיום 20 בדצמבר 1937 [=[[ט"ז טבת]] [[תרח"צ]], שלושה חודשים לאחר מאסרו] נשלח צייטלין לשמונה שנות עבודה שיקומית ב[[סיביר]]". | ||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
[[קובץ:אהרן לייזר צייטלין ב.jpg|שמאל|ממוזער | [[קובץ:אהרן לייזר צייטלין ב.jpg|שמאל|ממוזער|אהרן לייזר ובניו]] | ||
בניו: | בניו: | ||
*[[יהושע העשיל צייטלין]] - אשר למד ב[[ברדיטשוב]] בין תלמידי התמימים אשר ברוסיא. יהושע העשיל נאסר יחד עם קבוצת נערים בעת שלמדו תורה בברדיטשוב. | *[[יהושע העשיל צייטלין]] - אשר למד ב[[ברדיטשוב]] בין תלמידי התמימים אשר ברוסיא. יהושע העשיל נאסר יחד עם קבוצת נערים בעת שלמדו תורה בברדיטשוב. | ||
*[[לייבל צייטלין]]. | *[[לייבל צייטלין]]. | ||
גיסיו: | גיסיו: | ||
*הרב [[ישראל ג'ייקובסון]]. | *הרב [[ישראל ג'ייקובסון]]. - בעל אחות אשתו. | ||
*הרב [[יחזקאל פייגין]]. | *הרב [[יחזקאל פייגין]]. - בעל אחותו סאָשע. | ||
*הרב [[שלום פוזנר]]. | *הרב [[שלום פוזנר]]. בעל אחותו חי'ה. | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
שורה 40: | שורה 45: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=1403 כתבה על הרב צייטלין בבית משיח] | * [http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=1403 כתבה על הרב צייטלין בבית משיח] | ||
*[https://col.org.il/files/uploads/original/2022/02/62167b0a12c1c_1645640458.pdf הרוגי מלכות], עמ' 13 - 14. | |||
{{מיון רגיל:צייטלין אהרן לייזר}} | {{מיון רגיל:צייטלין אהרן לייזר}} | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | ||
[[קטגוריה:משפחת צייטלין]] | [[קטגוריה:משפחת צייטלין]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תרצ"ח]] |
גרסה אחרונה מ־18:54, 4 באוגוסט 2024
![](/images/thumb/a/a2/%D7%90%D7%94%D7%A8%D7%9F_%D7%9C%D7%99%D7%99%D7%96%D7%A8_%D7%A6%D7%99%D7%99%D7%98%D7%9C%D7%99%D7%9F.jpg/300px-%D7%90%D7%94%D7%A8%D7%9F_%D7%9C%D7%99%D7%99%D7%96%D7%A8_%D7%A6%D7%99%D7%99%D7%98%D7%9C%D7%99%D7%9F.jpg)
הרב אהרן לייזר צייטלין (כ"ד אב תרנ"ו – א' במנחם אב תרח"צ) היה חסיד בעל מסירות נפש.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד לאביו הרב יהודה ליב צייטלין בכ"ד אב תרנ"ו בעיירה ז'וראוויץ שברוסיה הלבנה.
למד בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש בין השנים תרס"ח - תרע"ה.
נשא את רעייתו מרת אלטא (רבקה) בת ר' יהושע העשיל לוין - נפטרה י"ז אלול תשכ"ג -, לאחרי נישואיו בשנת תרע"ז (לערך) עבר להתגורר בעיר הומיל.
באמצע שנת תרפ"ו עזב ר' אהרן לייזר את הומיל - מקום מגוריו עד אז והגיע אל המושבה קאמינקא שבפולין שם התמנה לשוחט, מוהל ומשפיע. התעסק גם בהגדת שיעורים ברבים ובלימוד עם הילדים.
בשנת תרצ"ה עבר ר' אהרן אליעזר לעיר מאזייסק שבפרברי מוסקבה שם שימש כשו"ב המקומי. גם בעיר זו פעל למען היהדות במקום.
בשנת תרצ"ח עקב הלשנה, הוא נאלץ לרדת למחתרת ולהתחבא מהנ.ק.וו.ד. שהגיעו לביתו לעיתים תכופות כדי לתופסו. בלילות ישן במקומות סתר שונים, אולם כששב לביתו בליל ראשון של חג הסוכות תרח"צ, פרצו אנשי הנק.וו.ד. לביתו ואסרוהו.
ובאותו זמן אסרו עוד כ10 חסידים בהם ר' נתן קוק שהוצא להורג ביריה בטענה 'שהמניינים היו אצלו בבית'.
הידיעה הראשונה ממנו הגיעה רק כעבור חמישה חודשים, בחודש אדר ראשון תרח"צ. אל אשתו הגיע מכתב מבעלה בו הוא מספר כי נמצא הוא יחד עם קבוצת אסירים והם נשלחים למקום כלשהו. הוא עצמו אינו יודע לאן הם נשלחים ולכמה זמן. ההשערה שלהם הייתה שהם נשלחים למחנה בעיר כאבראווסק, שם ישובץ במחנה לעבודת פרך. בסופו של דבר הגיע ר' אהרן צייטלין לוולדיווסטוק.
במכתב נוסף שהצליח הרב אהרן לייזר לשלוח לאשתו ממחנה מאסרו, נודע כי מצב בריאותו הולך ומידרדר והוא נחלה במחלת "גרודנל זעקע" (מחלה בה היו נחלים אסירים רבים). התברר כי הרעב מציק לו וכי הוא נפוח רעב. בנוסף לזאת גם סבל ייסורים מרים ברגלו.
כשנודע הדבר לגיסו הרב יחזקאל פייגין הזדרז הלה לשלוח לו חבילה ובה מעט אוכל. בעקבות זאת הוטב מעט מצבו, אך מכיוון שהיה ידוע שכוחותיו לא יעמדו בעבודת הפרך נעשו מאמצים לשחרורו, במיוחד ע"י גיסו הרב ישראל ג'ייקובסון (שהתגורר אז בארצה"ב), וגיסו הרב יחזקאל פייגין.
בראש חודש מנחם אב תרח"צ נפטר בגלות.
הרב בצלאל שיף הצליח לקבל לידיו את תיק החקירה בו הוא נאשם כי היה "חבר בקבוצה המחתרתית וניהל בין הפועלים היהודיים תעמולה אנטי-מהפכנית בגנות השלטון הסובייטי והעומדים בראשו, וכן נגד פריחת הסוציאליזם בברית-המועצות, ובעד פריחת הקפיטליזם. כן שכנע יהודים לעלות לפלסטינה".
ולכן - "על פי החלטת בית המשפט של הנ.ק.וו.ד. באזור מוסקבה, מיום 20 בדצמבר 1937 [=ט"ז טבת תרח"צ, שלושה חודשים לאחר מאסרו] נשלח צייטלין לשמונה שנות עבודה שיקומית בסיביר".
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/f/f0/%D7%90%D7%94%D7%A8%D7%9F_%D7%9C%D7%99%D7%99%D7%96%D7%A8_%D7%A6%D7%99%D7%99%D7%98%D7%9C%D7%99%D7%9F_%D7%91.jpg/300px-%D7%90%D7%94%D7%A8%D7%9F_%D7%9C%D7%99%D7%99%D7%96%D7%A8_%D7%A6%D7%99%D7%99%D7%98%D7%9C%D7%99%D7%9F_%D7%91.jpg)
בניו:
- יהושע העשיל צייטלין - אשר למד בברדיטשוב בין תלמידי התמימים אשר ברוסיא. יהושע העשיל נאסר יחד עם קבוצת נערים בעת שלמדו תורה בברדיטשוב.
- לייבל צייטלין.
גיסיו:
- הרב ישראל ג'ייקובסון. - בעל אחות אשתו.
- הרב יחזקאל פייגין. - בעל אחותו סאָשע.
- הרב שלום פוזנר. בעל אחותו חי'ה.
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- מנחם זיגלבוים, חסידים ואנשי אמת. ביוגרפיה.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- כתבה על הרב צייטלין בבית משיח
- הרוגי מלכות, עמ' 13 - 14.