לודז': הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
(12 גרסאות ביניים של 7 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 4: | שורה 4: | ||
==חסידי חב"ד בלודז'== | ==חסידי חב"ד בלודז'== | ||
{{להשלים}} | |||
קהילת חב"ד ב'''לודז'''', מנתה עשרות משפחות בלבד. מרכז הקהילה היה ב'שטיבל' שנקרא 'בית החסידים ליובאוויטש'. השטיבל שכן ברחוב צעגעלניאנא 25 ובו התפללו ולמדו שיעורים בנגלה וחסידות. | קהילת חב"ד ב'''לודז'''', מנתה עשרות משפחות בלבד. מרכז הקהילה היה ב'שטיבל' שנקרא 'בית החסידים ליובאוויטש'. השטיבל שכן ברחוב צעגעלניאנא 25 ובו התפללו ולמדו שיעורים בנגלה וחסידות. | ||
== ישיבת תומכי תמימים לודז | == ישיבת תומכי תמימים לודז== | ||
{{ערך מורחב|ערך=[[תומכי תמימים לודז (פולין)]]}} | |||
ראשי קהילת ליובאוויטש בעיר ייסדו בי"ז [[אלול]] [[תרפ"ט]] ישיבת [[תומכי תמימים לודז'|'תומכי תמימים']]. בשנים הראשונות (אלול [[תרפ"ט]] - טבת תרצ"ב) שכנה הישיבה ברחוב פאלודניאווא 25, ובשבט [[תרצ"ב]] עברו לבנין חדש ברחוב פאמארסקא 41 א שנרכש בתרומתו של ה"ר אלחנן שטיינשניידר. יו"ר הישיבה היה [[שניאור זלמן שניאורסון (מוויעליז, לודז')|הרה"ג ר' שניאור זלמן שניאורסאהן]], ובניו עזרו לו בניהול הישיבה. בנו הרב דובער יצחק היה המנהל, וסייעו לו הבנים האחרים ר' יהושע יעקב ור' לייבל. בצוות הישיבה בתקופה הראשונה היה ראש ישיבה מחסידי קוצק, ה[[משפיע]] היה הרה"ח [[ברוך פרידמן]], וה[[משגיח]] ר' טובי' בוקצין. | ראשי קהילת ליובאוויטש בעיר ייסדו בי"ז [[אלול]] [[תרפ"ט]] ישיבת [[תומכי תמימים לודז'|'תומכי תמימים']]. בשנים הראשונות (אלול [[תרפ"ט]] - טבת תרצ"ב) שכנה הישיבה ברחוב פאלודניאווא 25, ובשבט [[תרצ"ב]] עברו לבנין חדש ברחוב פאמארסקא 41 א שנרכש בתרומתו של ה"ר אלחנן שטיינשניידר. יו"ר הישיבה היה [[שניאור זלמן שניאורסון (מוויעליז, לודז')|הרה"ג ר' שניאור זלמן שניאורסאהן]], ובניו עזרו לו בניהול הישיבה. בנו הרב דובער יצחק היה המנהל, וסייעו לו הבנים האחרים ר' יהושע יעקב ור' לייבל. בצוות הישיבה בתקופה הראשונה היה ראש ישיבה מחסידי קוצק, ה[[משפיע]] היה הרה"ח [[ברוך פרידמן]], וה[[משגיח]] ר' טובי' בוקצין. | ||
שורה 20: | שורה 22: | ||
==ביקור הריי"צ== | ==ביקור הריי"צ== | ||
{{להשלים}} | |||
בשנת [[תרצ"א]] זכו יהודי העיר, ובראשם חסידי חב"ד, לביקור הרבי הריי"צ. | בשנת [[תרצ"א]] זכו יהודי העיר, ובראשם חסידי חב"ד, לביקור הרבי הריי"צ. | ||
== | ==תחנה ביציאה מרוסיה== | ||
חלק מהחסידים שיצאו מרוסיה ב[[יציאת רוסיה תש"ו]], הגיעו בתחילה לעיר לודז' ובמשך זמן קצר חיו חסידי חב"ד בלודז'. אמנם בגין האנטישמיות שהתפרצה בפולין, מיהרו החסידים לצאת את המדינה הספוגה בדם נרצחים יהודים, ויצאו לצ'כיה ומשם לגרמניה עד שהתמקמו במחנות העקורים הפזורים באוסטריה וגרמניה וחסידים רבים התיישבו יחדיו במחנה העקורים הגדול [[פוקינג]]. | |||
==לקריאה נוספת== | |||
* הרב שלום בער לוין, תולדות חב"ד בפולין, פרק מא עמ' רכד. | * הרב שלום בער לוין, תולדות חב"ד בפולין, פרק מא עמ' רכד. | ||
* ספר התמימים ח"א עמ' ערב. | * ספר התמימים ח"א עמ' ערב. | ||
{{ | *[[שניאור זלמן ברגר]], [[חב"ד בשואה (סדרה)]], {{בית משיח}} [[שבועון בית משיח]] [https://chabadpedia.co.il/images/1/16/498.pdf גיליון מספר 498] עמודים 46 - 52 | ||
==קישורים חיצוניים== | |||
*שניאור ברגר, '''[https://chabadpedia.co.il/images/c/c9/%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%9B%D7%A0%D7%A1%D7%AA_%D7%97%D7%91%D7%93_%D7%9C%D7%95%D7%93%D7%96.pdf בית החסידים ליובאוויטש]''', שבועון בית משיח גליון 1400 עמוד 29 | |||
{{ערים בפולין}} | |||
[[קטגוריה:פולין]] | [[קטגוריה:פולין]] | ||
[[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים לודז]] | |||
[[קטגוריה:קהילות חב"ד שנכחדו]] | [[קטגוריה:קהילות חב"ד שנכחדו]] |
גרסה אחרונה מ־00:25, 25 ביוני 2024
![](/images/5/50/Wielun_z_lotu_ptaka.jpg)
![](/images/thumb/a/af/%D7%92%D7%98%D7%95_%D7%9C%D7%95%D7%93%D7%96.jpg/250px-%D7%92%D7%98%D7%95_%D7%9C%D7%95%D7%93%D7%96.jpg)
לודז' (בפולנית: Łódź) היא העיר השלישית בגודלה בפולין, ממוקמת במרכז המדינה. בשנים שבין מלחמת העולם הראשונה לשניה, מנתה הקהילה היהודית בלודז' כרבע מליון נפשות וזכתה לתואר הקהילה היהודית השניה בגודלה בפולין. בעיר היו קהילות גדולות של חסידות גור, חסידות אלכסנדר וקהילה של חסידי חב"ד. במהלך השואה הוקם בלודז' הגטו הראשון, שגם היה האחרון שחוסל.
חסידי חב"ד בלודז'[עריכה | עריכת קוד מקור]
קהילת חב"ד בלודז', מנתה עשרות משפחות בלבד. מרכז הקהילה היה ב'שטיבל' שנקרא 'בית החסידים ליובאוויטש'. השטיבל שכן ברחוב צעגעלניאנא 25 ובו התפללו ולמדו שיעורים בנגלה וחסידות.
ישיבת תומכי תמימים לודז[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – תומכי תמימים לודז (פולין) |
ראשי קהילת ליובאוויטש בעיר ייסדו בי"ז אלול תרפ"ט ישיבת 'תומכי תמימים'. בשנים הראשונות (אלול תרפ"ט - טבת תרצ"ב) שכנה הישיבה ברחוב פאלודניאווא 25, ובשבט תרצ"ב עברו לבנין חדש ברחוב פאמארסקא 41 א שנרכש בתרומתו של ה"ר אלחנן שטיינשניידר. יו"ר הישיבה היה הרה"ג ר' שניאור זלמן שניאורסאהן, ובניו עזרו לו בניהול הישיבה. בנו הרב דובער יצחק היה המנהל, וסייעו לו הבנים האחרים ר' יהושע יעקב ור' לייבל. בצוות הישיבה בתקופה הראשונה היה ראש ישיבה מחסידי קוצק, המשפיע היה הרה"ח ברוך פרידמן, והמשגיח ר' טובי' בוקצין.
בתחילת שנת תרצ"ב שלח הרבי הריי"צ את הרה"ג יצחק ארי' מאנדעלבוים להיות ראש ישיבה ולומר שיעורים בדא"ח.
בשנת תרצ"ד היו בישיבה שלש כתות ("מחלקות"). ראש הישיבה היה הרה"ג מנחם מענדל רוזנמוטר (חתנו של ר' דובער משה שמוטקין). והר"מ השני בישיבה היה הרב נח יצחק מורדקובסקי. בכתה השלישית היה הר"מ הרב חיים דוד גלזמן. המשפיע היה הרב דובער יצחק שניאורסאהן. במשך הזמן גם היה המשגיח ומסר שיעורים הרב קלמן מינקאווסקי חתנו של הרש"ז שניאורסאהן.
בשנים תרצ"ח-תרצ"ט ניהל את הישיבה הרב משה אליהו גרליצקי.
הרבי הריי"צ עסק בפיתוח הישיבה, הביא ראשי ישיבה ומשפיעים, קיבל דו"חות ממצב התלמידים ואף העניק תמיכה חודשית להחזקתה. הישיבה התפתחה ושגשגה ובמשך כעשר שנות קיומה למדו בה מאות תמימים.
בשואה נהרגו מרבית בני הקהילה.
ביקור הריי"צ[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תרצ"א זכו יהודי העיר, ובראשם חסידי חב"ד, לביקור הרבי הריי"צ.
תחנה ביציאה מרוסיה[עריכה | עריכת קוד מקור]
חלק מהחסידים שיצאו מרוסיה ביציאת רוסיה תש"ו, הגיעו בתחילה לעיר לודז' ובמשך זמן קצר חיו חסידי חב"ד בלודז'. אמנם בגין האנטישמיות שהתפרצה בפולין, מיהרו החסידים לצאת את המדינה הספוגה בדם נרצחים יהודים, ויצאו לצ'כיה ומשם לגרמניה עד שהתמקמו במחנות העקורים הפזורים באוסטריה וגרמניה וחסידים רבים התיישבו יחדיו במחנה העקורים הגדול פוקינג.
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הרב שלום בער לוין, תולדות חב"ד בפולין, פרק מא עמ' רכד.
- ספר התמימים ח"א עמ' ערב.
- שניאור זלמן ברגר, חב"ד בשואה (סדרה),
שבועון בית משיח גיליון מספר 498 עמודים 46 - 52
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- שניאור ברגר, בית החסידים ליובאוויטש, שבועון בית משיח גליון 1400 עמוד 29
ערים ועיירות בפולין | |
---|---|
| |
עיירות ברוסיה • עיירות בבלארוס • עיירות באוקראינה • עיירות בליטא • ערים בפולין |