קראון הייטס: הבדלים בין גרסאות בדף
שורה 9: | שורה 9: | ||
==מהומות קראון הייטס== | ==מהומות קראון הייטס== | ||
ב[[תשנ"א]] (1991) פתחו השחורים במהומות | ב[[תשנ"א]] (1991) פתחו השחורים במהומות המכונות "מהומות קראון הייטס" או "פוגרום קראון הייטס". | ||
ב־19 באוגוסט 1991, רכב מפמלייתו של [[הרבי]] מובל על ידי רכב משטרתי לא מסומן, | ב־19 באוגוסט 1991, עבר רכב מפמלייתו של [[הרבי]] מובל על ידי רכב משטרתי לא מסומן, ברמזור אדום (או לפי עדי ראייה אחרים היה זה ברמזור כתום. שניהם מותרים בחצייה לפמלייה, המלווה ברכבי משטרה) במהירות לא ברורה (גרסאות שונות, בין 40 ל-100 קמ"ש). הרכב נכנס לצומת ופגע ברכב אחר. נהג הרכב הנפגע שאיבד שליטה על רכבו דרס ופצע את גאווין קאטו, ילד שחור כבן שבע. במקום האירוע התאספו צופים מקומיים והחלו בקריאות גנאי לעבר השוטרים והחסידים. אמבולנס של [[הצלה קראון הייטס]] שהגיע למקום פינה את הנהג החסיד הפצוע אך לא את הילד שהוקף במתפרעים. כמה דקות לאחר מכן פונה גם הילד באמצעות אמבולנס עירוני, ושעות ספורות אחר כך מת הילד מפצעיו. | ||
במשך ארבעה ימים מיום התאונה נחשפו יהודי השכונה לתקיפות מצד אספסוף מוסת ע"י אנטישמיים שחורים ידועים, שבחלקם היו פוליטיקאים עירוניים ובעלי תפקידים אחרים. במהלך האירועים דווח על 188 תקיפות של יהודים, בתוכם כמה פציעות חמורות. כמו כן הוצתו שריפות ונבזזו חנויות ועסקים בבעלות יהודית, ובהמשך גם של שאינם יהודים (בעיקר ברחוב יוטיקה). | במשך ארבעה ימים מיום התאונה נחשפו יהודי השכונה לתקיפות מצד אספסוף מוסת ע"י אנטישמיים שחורים ידועים, שבחלקם היו פוליטיקאים עירוניים ובעלי תפקידים אחרים. במהלך האירועים דווח על 188 תקיפות של יהודים, בתוכם כמה פציעות חמורות. כמו כן הוצתו שריפות ונבזזו חנויות ועסקים בבעלות יהודית, ובהמשך גם של שאינם יהודים (בעיקר ברחוב יוטיקה). | ||
הפרעות לא הופסקו על ידי המשטרה, בהוראת ראש העיר השחור דאז, | הפרעות לא הופסקו על ידי המשטרה, בהוראת ראש העיר השחור דאז, ומשחשו שהותרה הרצועה גבו מחיר בנפש. באחד המקרים נדקר ונהרג בידי אספסוף הק' יענקל רוזנבאום הי"ד, בחור ישיבה (29) מאוסטרליה. לפני מותו הספיק רוזנבאום למסור את זהות תוקפו, למריק נלסון. חבר מושבעים זיכה את נלסון מאשמת רצח, אך לאחר שתדלנות של הקהילה היהודית וגורמים נוספים, נשפט נלסון בבית משפט פדרלי והואשם בפגיעה בזכויות האזרחיות של רוזנבאום, וקיבל עונש של 19.5 שנים בבית הכלא. אדם נוסף הואשם בכך שהסית את נלסון. | ||
בהמשך, נקלע לאספסוף זועם רוכב אופנוע לא יהודי בן 67 בשם אנטוני גרזיולי, לאחר שאיבד את דרכו בשכונה. גרזיולי הוכה ונדקר בכל חלקי גופו ומת במקום. ככל הנראה הטעו זקנו ולבושו השחור את התוקפים, שסברו כי הוא יהודי חסידי. | בהמשך, נקלע לאספסוף זועם רוכב אופנוע לא יהודי בן 67 בשם אנטוני גרזיולי, לאחר שאיבד את דרכו בשכונה. גרזיולי הוכה ונדקר בכל חלקי גופו ומת במקום. ככל הנראה הטעו זקנו ולבושו השחור את התוקפים, שסברו כי הוא יהודי חסידי. |
גרסה מ־02:37, 25 במרץ 2008
קראון הייטס (אנגלית: Crown Heights) היא שכונה ברובע ברוקלין בניו יורק רבתי, ארצות הברית. היא נחשבת לאחת משכונות המגורים הטובות בניו יורק, ובנויה בעיקר מבתים פרטיים.
בקראון הייטס ממוקם 770 - מרכז חב"ד העולמי, ביתו של הרבי וסביבו סובבים מרכז החיים בשכונה כולה.
השכונה נחשבת גם כריכוז הגדול ביותר של חסידי חב"ד, וגרים בה כעשרים אלף מחסידי חב"ד.
לצד חסידי חב"ד גרים בשכונה - להבדיל - אוכלוסייה של כמאה ושלושים אלף אפרו-אמריקאים יוצאי האיים האנטילים.
מהומות קראון הייטס
בתשנ"א (1991) פתחו השחורים במהומות המכונות "מהומות קראון הייטס" או "פוגרום קראון הייטס".
ב־19 באוגוסט 1991, עבר רכב מפמלייתו של הרבי מובל על ידי רכב משטרתי לא מסומן, ברמזור אדום (או לפי עדי ראייה אחרים היה זה ברמזור כתום. שניהם מותרים בחצייה לפמלייה, המלווה ברכבי משטרה) במהירות לא ברורה (גרסאות שונות, בין 40 ל-100 קמ"ש). הרכב נכנס לצומת ופגע ברכב אחר. נהג הרכב הנפגע שאיבד שליטה על רכבו דרס ופצע את גאווין קאטו, ילד שחור כבן שבע. במקום האירוע התאספו צופים מקומיים והחלו בקריאות גנאי לעבר השוטרים והחסידים. אמבולנס של הצלה קראון הייטס שהגיע למקום פינה את הנהג החסיד הפצוע אך לא את הילד שהוקף במתפרעים. כמה דקות לאחר מכן פונה גם הילד באמצעות אמבולנס עירוני, ושעות ספורות אחר כך מת הילד מפצעיו.
במשך ארבעה ימים מיום התאונה נחשפו יהודי השכונה לתקיפות מצד אספסוף מוסת ע"י אנטישמיים שחורים ידועים, שבחלקם היו פוליטיקאים עירוניים ובעלי תפקידים אחרים. במהלך האירועים דווח על 188 תקיפות של יהודים, בתוכם כמה פציעות חמורות. כמו כן הוצתו שריפות ונבזזו חנויות ועסקים בבעלות יהודית, ובהמשך גם של שאינם יהודים (בעיקר ברחוב יוטיקה).
הפרעות לא הופסקו על ידי המשטרה, בהוראת ראש העיר השחור דאז, ומשחשו שהותרה הרצועה גבו מחיר בנפש. באחד המקרים נדקר ונהרג בידי אספסוף הק' יענקל רוזנבאום הי"ד, בחור ישיבה (29) מאוסטרליה. לפני מותו הספיק רוזנבאום למסור את זהות תוקפו, למריק נלסון. חבר מושבעים זיכה את נלסון מאשמת רצח, אך לאחר שתדלנות של הקהילה היהודית וגורמים נוספים, נשפט נלסון בבית משפט פדרלי והואשם בפגיעה בזכויות האזרחיות של רוזנבאום, וקיבל עונש של 19.5 שנים בבית הכלא. אדם נוסף הואשם בכך שהסית את נלסון.
בהמשך, נקלע לאספסוף זועם רוכב אופנוע לא יהודי בן 67 בשם אנטוני גרזיולי, לאחר שאיבד את דרכו בשכונה. גרזיולי הוכה ונדקר בכל חלקי גופו ומת במקום. ככל הנראה הטעו זקנו ולבושו השחור את התוקפים, שסברו כי הוא יהודי חסידי.
גם אחד מכתבי ה'ניו יורק טיימס' (עיתון בעל קו מערכת שמאלי, בבעלות ובעריכה - כמו גם מרבית הכתבים החשובים בו - יהודית, ומהעיתונים המובילים בהשפעתם בעיר ניו יורק ובמידה מסויימת בארה"ב ובעולם) שהגיע לסקר את המהומות מתוך כוונה לסנגר על המתפרעים (כפי שעשה השמאל היהודי בארה"ב מאז ימי 'מאבק זכויות האזרח' שהובילו בשנות ה50 וה60, ובחלקו טפח על פניהם כבר קודם לכן עם האשמות האנטישמים השחורים את היהודים בניצולם, אימוץ והפצת טענות אנטישמיות ותיקות שחשבו כי עבר עליהן הכלח, והתאסלמות חלקים נרחבים של האוכלוסייה האמריקאית השחורה). כתב זה הופשט מבגדיו והוכה נמרצות ברצחנות עד שכמעט נהרג. הוא ניצל לבסוף, ובמאמרו שיתף את קוראיו בהתפכחותו, והבנתו בראיה חדשה את המצב.
מוסדות בקראון הייטס
- קה"ת.