מקהלת חסידי אדמו"ר האמצעי: הבדלים בין גרסאות בדף
מאין תקציר עריכה |
מאין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{פירוש נוסף|נוכחי=מקהלת חסידים מתקופת אדמו"ר האמצעי|אחר=ניגון 'הקאפעליע'|ראו=[[ | {{פירוש נוסף|נוכחי=מקהלת חסידים מתקופת אדמו"ר האמצעי|אחר=ניגון 'הקאפעליע'|ראו=[[הקאפעליע (ניגון)]]}} | ||
'''מקהלת חסידי אדמו"ר האמצעי''' (באידיש: '''"דעם מיטעלען רבי'ס קאפעליע'"''', או בקיצור: '''"הקאפעליע"'''), היתה מקהלה של אברכים צעירים [[בעל מנגן|בעלי כשרון נגינה]] בתקופת [[אדמו"ר האמצעי]], שעסקו בשירה ובהלחנת ניגונים עמוקים בעלי רגש התואמים את הלך הרוח החב"די. | '''מקהלת חסידי אדמו"ר האמצעי''' (באידיש: '''"דעם מיטעלען רבי'ס קאפעליע'"''', או בקיצור: '''"הקאפעליע"'''), היתה מקהלה של אברכים צעירים [[בעל מנגן|בעלי כשרון נגינה]] בתקופת [[אדמו"ר האמצעי]], שעסקו בשירה ובהלחנת ניגונים עמוקים בעלי רגש התואמים את הלך הרוח החב"די. | ||
גרסה מ־08:59, 22 במאי 2013
מקהלת חסידי אדמו"ר האמצעי (באידיש: "דעם מיטעלען רבי'ס קאפעליע'", או בקיצור: "הקאפעליע"), היתה מקהלה של אברכים צעירים בעלי כשרון נגינה בתקופת אדמו"ר האמצעי, שעסקו בשירה ובהלחנת ניגונים עמוקים בעלי רגש התואמים את הלך הרוח החב"די.
תולדות המקהלה
המקהלה הוקמה על ידי חסידי אדמו"ר האמצעי לאחר עלותו לכס הנשיאות בסביבות שנת תקע"ד. אדמו"ר האמצעי היה מעורב בניהול עניני המקהלה, ונתן הוראות שונות בקשר לנגינתם.
תפקידה המרכזי של המקהלה היה לשיר ולנגן במחיצת אדמו"ר האמצעי בעת ההתוועדויות, ובשעה שהיה יוצא אל הקהל, כגון בזמן הדלקת נרות חנוכה, היציאה לשדות בל"ג בעומר, ועוד.
בזמנים מיוחדים, בעיקר כשרצה לעורר בעצמו רגשי שמחה והתעוררות, היה קורא אדמו"ר האמצעי לקבוצת המנגנים, יושב על יד אדן החלון, ומאזין לנגינתם תוך כדי שהביט במרוצי הסוסים[1].
בנוסף לכך, חברי המקהלה עסקו גם בחיבור ניגונים חדשים, שהצטרפו לרפרטואר הניגונים החב"דיים שהתרחב מאוד בתקופת המקהלה. המלחין העיקרי של המקהלה היה החסיד ר' פייבא ז'בנר.
המקהלה עצמה היתה מחולקת לשתי מחלקות[2], מחלקה אחת עסקה בשירה בפה, ומחלקה שניה עסקה בנגינה בכלי זמר, וליוותה את המקהלה כאשר ניגונו בימי החול.
אדמו"ר האמצעי עצמו חיבב מאוד את המקהלה, ואף השתמש בה מספר פעמים לבצע פעולות רוחניות[3]. בספר מגדל עז מסופר[4], שפעם אחת קרא אדמו"ר הריי"צ לחברי המקהלה לחדרו, ולקול שירתם כתב מאמר חסידות.
כששאלו את אדמו"ר הצמח צדק לסיבת התייסדות המקהלה, הסביר, שהחסידים עשו זאת כדי למנוע מאדמו"ר האמצעי להגיע לכלות הנפש, ולהמשיך אותו על ידי הנגינה לעולם הזה[5].
לצד פעולתה של המקהלה בתוככי החסידות, פעלה המקהלה גם בקהל היהודי שבחוצות רוסיה, ובאמצעות מופעי נגינה, היו מפיצים את תורת החסידות ברחבי רוסיה הלבנה[6].
בזכות המקהלה, היחס לניגונים שחוברו בתקופת אדמו"ר האמצעי הינו יחס מיוחד, היות שבזכותם נשתמרו תווי הנגינה בדיוק רב, והתנועות של הניגונים שלהם נוגנו בקפידה[7].
המקהלה פעלה במשך קצת יותר מעשר שנים, אך לא האריכה ימים, והתפרקה לאחר הסתלקותו של אדמו"ר האמצעי, בשנת תקפ"ח.
ניגונים שחוברו על ידי המקהלה
חסידים חברי המקהלה
- ר' וועלוול הכהן כ"ץ.
- ניסן בוסלבר.
- פייבא ז'בנר.
לקריאה נוספת
- מאמרו של הרב חנוך גליצנשטיין, ספר הצאצאים, עמוד 77.
הערות שוליים
- ↑ בנוסף למקהלה שהיתה לאדמו"ר האמצעי, היתה גם קבוצת חסידים שהתאמנו לרכוב על סוסים, ביניהם היה גם בנו, רבי נחום.
- ↑ היום יום כ"ה תשרי. ממכתב כ"ק אדמו"ר הריי"צ, כ"ה תשרי תרצ"ו.
- ↑ ראו המסופר באוצר סיפורי חב"ד, חט"ז עמוד 55.
- ↑ קצ אות פו.
- ↑ שיחת אדמו"ר הריי"צ בהתוועדות י"ט כסלו תרח"צ.
- ↑ בדומה לפעולות צעירי חב"ד בארץ הקודש, בארגון 'ערבי חב"ד' בהם היו מעבירים חסידים בעלי כשרון נגינה את מסריה של תורת החסידות לציבור הישראלי במסווה של מופעי נגינה.
- ↑ אגרות קודש כ"ק אדמו"ר הריי"צ, חלק ג', אגרת תתו.