1,411
עריכות
מה עם ההתגלות? (שיחה | תרומות) |
מה עם ההתגלות? (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 11: | שורה 11: | ||
יש מהראשונים{{הערה|[[רמב"ם]] הלכות בית הבחירה פרק א הלכה א ספר המצוות מצווה העשרים.}} שלמדו זאת מהפסוק: {{ציטוטון|ועשו לי מקדש ושכנתי בתוכם}}{{הערה|ובהלכות מלכים פרק א הלכה א הביא את הפסוק "לשכנו תדרשו" (דברים פרק יב פסוק ה) ונחלקו מפרשי [[הרמב"ם]] האם למד משם מקור או ששם הביא זאת רק בנוגע לדין קדימה של הכרתת זרעו של [[עמלק]] לבנין המקדש ראה כסף משנה בהלכות בית הבחירה ובלחם משנה בהלכות מלכים ועוד.}}. אולם יש מהראשונים{{הערה|סמ"ג {{מקור}}.}} שלמדו זאת מהפסוק: {{ציטוטון|והיה המקום אשר יבחר ה' אלקיכם בו לשכן שמו שם. שמה תביאו את כל אשר אנכי מצוה אתכם עולותיכם וזבחיכם}}. | יש מהראשונים{{הערה|[[רמב"ם]] הלכות בית הבחירה פרק א הלכה א ספר המצוות מצווה העשרים.}} שלמדו זאת מהפסוק: {{ציטוטון|ועשו לי מקדש ושכנתי בתוכם}}{{הערה|ובהלכות מלכים פרק א הלכה א הביא את הפסוק "לשכנו תדרשו" (דברים פרק יב פסוק ה) ונחלקו מפרשי [[הרמב"ם]] האם למד משם מקור או ששם הביא זאת רק בנוגע לדין קדימה של הכרתת זרעו של [[עמלק]] לבנין המקדש ראה כסף משנה בהלכות בית הבחירה ובלחם משנה בהלכות מלכים ועוד.}}. אולם יש מהראשונים{{הערה|סמ"ג {{מקור}}.}} שלמדו זאת מהפסוק: {{ציטוטון|והיה המקום אשר יבחר ה' אלקיכם בו לשכן שמו שם. שמה תביאו את כל אשר אנכי מצוה אתכם עולותיכם וזבחיכם}}. | ||
חיובה של מצווה זו חל רק לאחר כניסת בנ"י לארץ בימות יהושע, ומאז הוא נצחי לכל הדורות{{הערה|מסכת סנהדרין דף כ'}}. | חיובה של מצווה זו חל רק לאחר כניסת בנ"י לארץ בימות יהושע, ומאז הוא נצחי לכל הדורות{{הערה|מסכת סנהדרין דף כ'.}}. | ||
===פרטי המצווה=== | ===פרטי המצווה=== | ||
החיוב לבנות את בית המקדש מוטל על הציבור, ופירוש הדבר שאין חיוב פרטי על כל אחד בפני עצמו לבנות את בית המקדש{{הערה|רמב"ם בסוף מניין מצוות עשה. ספר החינוך מצווה צה. וראה לקוטי שיחות חלק ל ע' 118}}. ואפשר לומר שהמצווה מוטלת על כללות עם ישראל{{הערה|אלא שגדר ציבור נפעל אצלם לאחר שיש להם מלך ולאחר מחיית עמלק כדלקמן בפנים}}, וניתן לומר שהמצווה מוטלת על המלך{{הערה|בלקוטי שיחות חלק ט"ז שם עמוד 298 הערה 11 חוקר בזה. ומציין לרד"ק שמואל ב' פרק ז פסוק א. וראה גם דרך חכמה בית הבחירה פרק א' סעיף קטן א שכתב שתלוי במלך או בבית דין}}. ביחד עם זאת, כל בני ישראל, כולל נשים{{הערה|ואף שפטורות מכל [[מצוות עשה שהזמן גרמא]], ובית המקדש הוא מצווה שתלויה בזמן שהרי חייבים בה דווקא ביום, כאן חיובם הוא דין בבית המקדש (חפצא), ולא חיוב שמוטל עליהם (גברא) - כדלקמן בפנים - ולכן חייבות (לקוטי שיחות חלק ל' שם). וראה ביאור נוסף בצפנת פענח על ספר הפלאה בהשמטות - הובא ונתבאר בלקוטי שיחות חט"ז ע' 454}} וילדים, מחוייבים להשתתף בהוצאות ובבניית המקדש (אך אין מבטלים את הילדים מלימודם לצורך כך), אך זהו מחמת שכך היא שלימותו של בית המקדש{{הערה|פירושו של דבר, שאין זה חיוב פרטי המוטל על כל אחד ואחד, אלא שמדיני בית המקדש הוא שיבנה על ידי עם ישראל כולו. לקוטי שיחות חלק ל' שם}}. | החיוב לבנות את בית המקדש מוטל על הציבור, ופירוש הדבר שאין חיוב פרטי על כל אחד בפני עצמו לבנות את בית המקדש{{הערה|רמב"ם בסוף מניין מצוות עשה. ספר החינוך מצווה צה. וראה לקוטי שיחות חלק ל ע' 118}}. ואפשר לומר שהמצווה מוטלת על כללות עם ישראל{{הערה|אלא שגדר ציבור נפעל אצלם לאחר שיש להם מלך ולאחר מחיית עמלק כדלקמן בפנים}}, וניתן לומר שהמצווה מוטלת על המלך{{הערה|בלקוטי שיחות חלק ט"ז שם עמוד 298 הערה 11 חוקר בזה. ומציין לרד"ק שמואל ב' פרק ז פסוק א. וראה גם דרך חכמה בית הבחירה פרק א' סעיף קטן א שכתב שתלוי במלך או בבית דין.}}. ביחד עם זאת, כל בני ישראל, כולל נשים{{הערה|ואף שפטורות מכל [[מצוות עשה שהזמן גרמא]], ובית המקדש הוא מצווה שתלויה בזמן שהרי חייבים בה דווקא ביום, כאן חיובם הוא דין בבית המקדש (חפצא), ולא חיוב שמוטל עליהם (גברא) - כדלקמן בפנים - ולכן חייבות (לקוטי שיחות חלק ל' שם). וראה ביאור נוסף בצפנת פענח על ספר הפלאה בהשמטות - הובא ונתבאר בלקוטי שיחות חט"ז ע' 454.}} וילדים, מחוייבים להשתתף בהוצאות ובבניית המקדש (אך אין מבטלים את הילדים מלימודם לצורך כך), אך זהו מחמת שכך היא שלימותו של בית המקדש{{הערה|פירושו של דבר, שאין זה חיוב פרטי המוטל על כל אחד ואחד, אלא שמדיני בית המקדש הוא שיבנה על ידי עם ישראל כולו. לקוטי שיחות חלק ל' שם.}}. | ||
גדר המצווה הוא לדאוג שיהיה בית מקדש בנוי, אך אין המצווה בעצם העשיה והבניה{{מקור}}. | גדר המצווה הוא לדאוג שיהיה בית מקדש בנוי, אך אין המצווה בעצם העשיה והבניה{{מקור}}. | ||
זמן המצווה הוא לאחר מינוי מלך ומחיית עמלק{{הערה|רמב"ם הלכות מלכים פרק א' הלכות א-ב. וראה לקוטי שיחות חלק טז שיחה ג' לפרשת תרומה באריכות. ושם - שדין זה הוא בבית ראשון ובבית שלישי (ומעין העניין במשכן), אך בית שני הוא המשך לבית ראשון ולא הי' צריך לזה במיוחד}}. | זמן המצווה הוא לאחר מינוי מלך ומחיית עמלק{{הערה|רמב"ם הלכות מלכים פרק א' הלכות א-ב. וראה לקוטי שיחות חלק טז שיחה ג' לפרשת תרומה באריכות. ושם - שדין זה הוא בבית ראשון ובבית שלישי (ומעין העניין במשכן), אך בית שני הוא המשך לבית ראשון ולא הי' צריך לזה במיוחד.}}. | ||
אסור לבנות את המקדש ב[[לילה]] משום שנאמר: {{ציטוטון|וביום הקים את המשכן ולא בלילה}}{{הערה|במדבר ט טו}}. יש לעסוק בבניה מ[[עלות השחר]] עד [[צאת הכוכבים]]{{מקור}}. בנין בית המקדש אינו דוחה שבת ויום טוב{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/rambam.aspx?rid=7667 רמב"ם הלכות בית הבחירה, פ"א הי"ב].}}. | אסור לבנות את המקדש ב[[לילה]] משום שנאמר: {{ציטוטון|וביום הקים את המשכן ולא בלילה}}{{הערה|במדבר ט טו.}}. יש לעסוק בבניה מ[[עלות השחר]] עד [[צאת הכוכבים]]{{מקור}}. בנין בית המקדש אינו דוחה שבת ויום טוב{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/rambam.aspx?rid=7667 רמב"ם הלכות בית הבחירה, פ"א הי"ב].}}. | ||
===מטרת בית המקדש=== | ===מטרת בית המקדש=== | ||
שורה 80: | שורה 80: | ||
==בניית בית המקדש בזמן הזה== | ==בניית בית המקדש בזמן הזה== | ||
יש הסוברים, אשר במידה וינתן לנו רשות מן המלכויות (ולא יהיה בזה משום פיקוח נפש), חייבים אנו או שיש לנו את היכולת לבנות את בית המקדש{{הערה|מנחת חינוך מצווה צה. עזרת כהנים על מס' מידות ח"ג ע' 260. ספר דרישת ציון לרבי צבי הירש קלישר. ועוד}}. אמנם, דעת הרבי שאסור לנו לבנות את בית המקדש, וזאת בהסתמך על דברי הרמב"ם{{הערה|הלכות מלכים פרק י"א}} שבניין בית המקדש השלישי יהיה על ידי משיח, והעולה מדבריו שהוא זה שיגלה לנו את מקום המקדש{{הערה|ראה אגרות קודש חלק ז' עמוד רפא. לקוטי שיחות חלק ט"ו עמוד 493. שם חלק יח עמוד 276 הערה 39. שם חלק כז עמוד 204. שיחות קודש תשל"ה חלק ב' עמוד 435. שם תשל"ו חלק ב' עמוד 529. שם תש"מ חלק ג' עמוד 968. התוועדויות תשמ"ח חלק א' עמוד 84. ועוד. וכן כתב באגרות קודש [[אדמו"ר הרש"ב]] חלק א' עמוד שיב}}. עוד מסביר הרבי, שהחיוב והמצווה לבנות את בית המקדש הוא רק לאחר מינוי מלך ומחיית עמלק{{הערה|לקוטי שיחות חלק טז שיחה ג לפרשת תרומה (ובעיקר בהערות 32 ו49)}}. | יש הסוברים, אשר במידה וינתן לנו רשות מן המלכויות (ולא יהיה בזה משום פיקוח נפש), חייבים אנו או שיש לנו את היכולת לבנות את בית המקדש{{הערה|מנחת חינוך מצווה צה. עזרת כהנים על מס' מידות ח"ג ע' 260. ספר דרישת ציון לרבי צבי הירש קלישר. ועוד}}. אמנם, דעת הרבי שאסור לנו לבנות את בית המקדש, וזאת בהסתמך על דברי הרמב"ם{{הערה|הלכות מלכים פרק י"א}} שבניין בית המקדש השלישי יהיה על ידי משיח, והעולה מדבריו שהוא זה שיגלה לנו את מקום המקדש{{הערה|ראה אגרות קודש חלק ז' עמוד רפא. לקוטי שיחות חלק ט"ו עמוד 493. שם חלק יח עמוד 276 הערה 39. שם חלק כז עמוד 204. שיחות קודש תשל"ה חלק ב' עמוד 435. שם תשל"ו חלק ב' עמוד 529. שם תש"מ חלק ג' עמוד 968. התוועדויות תשמ"ח חלק א' עמוד 84. ועוד. וכן כתב באגרות קודש [[אדמו"ר הרש"ב]] חלק א' עמוד שיב.}}. עוד מסביר הרבי, שהחיוב והמצווה לבנות את בית המקדש הוא רק לאחר מינוי מלך ומחיית עמלק{{הערה|לקוטי שיחות חלק טז שיחה ג לפרשת תרומה (ובעיקר בהערות 32 ו49).}}. | ||
בנוסף לכך, הרבי חושש לשיטות הסוברות{{הערה|ראה ראב"ד הלכות בית הבחירה פרק ו' הלכה טז. וראה בעבודה תמה (נתנזון) דף ט"ו ע"ב שנקט שכן היא דעת רוב הפוסקים}} שיש צורך לקדש את מקום המקדש מחדש על מנת לבנותו, דבר המזקיק מלך, נביא, סנהדרין ועוד{{הערה|שיחות קודש תשכ"ט חלק א' ע' 133}}. כמו כן נוקט הרבי שאין לנו כיום כהנים מיוחסים{{הערה|התוועדיות תשמ"ה ח"ה עמוד 3106}}, אין לנו תכלת לבגדי כהונה{{הערה|התוועדויות תשמ"ז ח"ג 488. וראה עוד בשיטת הרבי סוגיה זו בקובץ הערות וביאורים אוהלי תורה גיליונות א'רלא. ירחון האוצר ניסן תשפ"ג}}. וישנם בעיות נוספות הכתובות בפוסקים המהוות מכשול לבניית המקדש בזמן הזה{{הערה|ראה ליקוט דעות לחיוב ולשלילה בספר [https://drive.google.com/drive/folders/1xthv_5tGUpUYTBP8FTxbbqzw80rS90-b?safe=active לקראת מקדש עמוד תטו ואילך]}}. | בנוסף לכך, הרבי חושש לשיטות הסוברות{{הערה|ראה ראב"ד הלכות בית הבחירה פרק ו' הלכה טז. וראה בעבודה תמה (נתנזון) דף ט"ו ע"ב שנקט שכן היא דעת רוב הפוסקים.}} שיש צורך לקדש את מקום המקדש מחדש על מנת לבנותו, דבר המזקיק מלך, נביא, סנהדרין ועוד{{הערה|שיחות קודש תשכ"ט חלק א' ע' 133.}}. כמו כן נוקט הרבי שאין לנו כיום כהנים מיוחסים{{הערה|התוועדיות תשמ"ה ח"ה עמוד 3106.}}, אין לנו תכלת לבגדי כהונה{{הערה|התוועדויות תשמ"ז ח"ג 488. וראה עוד בשיטת הרבי סוגיה זו בקובץ הערות וביאורים אוהלי תורה גיליונות א'רלא. ירחון האוצר ניסן תשפ"ג.}}. וישנם בעיות נוספות הכתובות בפוסקים המהוות מכשול לבניית המקדש בזמן הזה{{הערה|ראה ליקוט דעות לחיוב ולשלילה בספר [https://drive.google.com/drive/folders/1xthv_5tGUpUYTBP8FTxbbqzw80rS90-b?safe=active לקראת מקדש עמוד תטו ואילך].}}. | ||
לאור זאת מוסיף הרבי, שמחמת שאין רצון השם שנבנה את בית המקדש (ללא משיח), הרי לא תיתכן אפשרות מעשית שיהיה מי שיצליח לבנות את בית המקדש מלבד משיח{{הערה|שיחת י"ב תמוז תשכ"ז (שיחות קודש תשכ"ז חלק ב' עמוד 286). ושם משווה זאת לכותל המערבי שאף אחד לא הצליח להחריבו הואיל ורצון השם שלא יוחרב}}. | לאור זאת מוסיף הרבי, שמחמת שאין רצון השם שנבנה את בית המקדש (ללא משיח), הרי לא תיתכן אפשרות מעשית שיהיה מי שיצליח לבנות את בית המקדש מלבד משיח{{הערה|שיחת י"ב תמוז תשכ"ז (שיחות קודש תשכ"ז חלק ב' עמוד 286). ושם משווה זאת לכותל המערבי שאף אחד לא הצליח להחריבו הואיל ורצון השם שלא יוחרב.}}. | ||
==לימוד הלכות בית המקדש== | ==לימוד הלכות בית המקדש== | ||
שורה 103: | שורה 103: | ||
==מפת המקדש של הרבי== | ==מפת המקדש של הרבי== | ||
{{ערך מורחב|ערך=[[מפת בית המקדש]]}} | {{ערך מורחב|ערך=[[מפת בית המקדש]]}} | ||
בשנת תש"ג הכין הרבי [[מפת בית המקדש|מפה]] של בית המקדש על מנת להוציאו לאור{{הערה|איגרות-קודש חלק א איגרת צו}}, חיבור זה לא נדפס בזמנו ואף לא נשלמה עריכתו{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=62934 עיון במפה ובחידושים שניתן ללמוד ממנה], הרב אורי ליפש}}. | בשנת תש"ג הכין הרבי [[מפת בית המקדש|מפה]] של בית המקדש על מנת להוציאו לאור{{הערה|איגרות-קודש חלק א איגרת צו.}}, חיבור זה לא נדפס בזמנו ואף לא נשלמה עריכתו{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=62934 עיון במפה ובחידושים שניתן ללמוד ממנה], הרב אורי ליפש}}. | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== |
עריכות