8,529
עריכות
מ (החלפת טקסט – "יחד עם זאת" ב־"עם זאת") |
אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(23 גרסאות ביניים של 10 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:פרס_01.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[פרזידנט]] [[מדינת ישראל]] התשיעי מר [[שמעון פרס]], כ[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של | [[קובץ:פרס_01.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] [[מדינת ישראל]] התשיעי מר [[שמעון פרס]], כ[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של מדינת ישראל, מדליק חנוכיה בלשכתו שב[[ירושלים]] ביחד עם משלחת חב"ד - [[טבת]], [[תשע"ג]]]] | ||
[[קובץ:פרס_02.jpg|שמאל|ממוזער|250px| | [[קובץ:פרס_02.jpg|שמאל|ממוזער|250px|פרזידנט מדינת ישראל שמעון פרס בביקור בישיבת [[תומכי תמימים לוד]]]] | ||
[[קובץ:פרס_03.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[פרזידנט]] [[מדינת ישראל]] | [[קובץ:פרס_03.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] [[מדינת ישראל]] שמעון פרס מאזין ל[[תקיעת שופר]] במעמד פתיחת שנת הלימודים בבית ספר חב"ד עיר גנים ב[[ירושלים]]. מימין לשמאל: ראש עיריית ירושלים לשעבר ניר ברקת, פרזידנט מדינת ישראל שמעון פרס, והרב [[חיים ניסלביץ']]]] | ||
[[קובץ:נשיא וחסיד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב [[יעקב גלויברמן]] מעניק את הספר '[[נשיא וחסיד (ספר)|נשיא וחסיד]]' למר | [[קובץ:נשיא וחסיד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב [[יעקב גלויברמן]] מעניק את הספר '[[נשיא וחסיד (ספר)|נשיא וחסיד]]' למר שמעון פרס [[נשיא מדינת ישראל]] ה-9. משמאל ראש הסוכנות לשעבר ו[[נשיא מדינת ישראל]] ה-11 [[יצחק הרצוג]]]] | ||
'''שמעון פרס''' ([[כ' באב]] [[ה'תרפ"ג]], 1923 | '''שמעון פרס''' ([[כ' באב]] [[ה'תרפ"ג]], 1923 - [[כ"ה אלול]] [[ה'תשע"ו]], 2016) היה ה[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] התשיעי של [[מדינת ישראל]] ו[[ראש ממשלת ישראל]] השמיני, שכיהן במגוון תפקידים פוליטיים ובטחוניים, היה ממקימי הכור הגרעיני ב[[דימונה]] וממתווי תוכנית אוסלו. | ||
למרות המחלוקת המהותית בינו לבין הרבי וחסידי חב"ד על רקע דעותיו הפוליטיות והשתייכותו המפלגתית, שמר פרס לאורך כל השנים על קשר אישי קרוב עם שליחי הרבי, השתתף באירועים חב"דיים רבים, ואף נסע פעמיים לניו יורק והתקבל ל[[יחידות|יחידויות]] אצל הרבי, בהן התרשם עמוקות מראייתו הרחבה, מעצותיו, ומהאכפתיות שגילה כלפי העם היהודי היושב ב[[ארץ ישראל]]. | למרות המחלוקת המהותית בינו לבין הרבי וחסידי חב"ד על רקע דעותיו הפוליטיות והשתייכותו המפלגתית, שמר פרס לאורך כל השנים על קשר אישי קרוב עם שליחי הרבי, השתתף באירועים חב"דיים רבים, ואף נסע פעמיים לניו יורק והתקבל ל[[יחידות|יחידויות]] אצל הרבי, בהן התרשם עמוקות מראייתו הרחבה, מעצותיו, ומהאכפתיות שגילה כלפי העם היהודי היושב ב[[ארץ ישראל]]. | ||
שורה 9: | שורה 9: | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
===ילדותו, העלייה לארץ ושנות הבגרות=== | ===ילדותו, העלייה לארץ ושנות הבגרות=== | ||
שמעון פרס נולד ב[[כ' באב]] [[תרפ"ג]] ב[[עיירה]] וישנבה שב[[בלארוס]], להוריו יצחק ושרה פרסקי. אביו היה סוחר עצים אמיד, מצאצאיו של רבי [[חיים | שמעון פרס נולד ב[[כ' באב]] [[תרפ"ג]] ב[[עיירה]] וישנבה שב[[בלארוס]], להוריו יצחק ושרה פרסקי. אביו היה סוחר עצים אמיד, מצאצאיו של רבי [[חיים מוולוז'ין]], ואמו עסקה בחינוך. | ||
בגיל 5 קיבל ברכה מ[[חפץ חיים]] לאריכות ימים (ברכה שאכן התקיימה). בהיותו בן אחת עשרה, בשנת [[תרצ"ד]], עלה יחד עם משפחתו לארץ והצטרף לאביו שעלה שלוש שנים קודם לכן והתבסס ב[[תל אביב]]. לאחר סיום לימודיו בבית הספר היסודי 'בלפור', עבר ללמוד בבית ספר חקלאי-ציוני בכפר הנוער בן שמן, ומשם המשיך להכשרה מעשית בקיבוץ גבע שב[[עמק יזרעאל]], שם עבד כרפתן וכגזבר. בשנת [[תש"ה]] [[נישואין|נשא]] את רעייתו חנה שרה (סוניה) גלמן, בתו של המורה לנגרות בבית הספר החקלאי בו למד. | בגיל 5 קיבל ברכה מ[[חפץ חיים]] לאריכות ימים (ברכה שאכן התקיימה). בהיותו בן אחת עשרה, בשנת [[תרצ"ד]], עלה יחד עם משפחתו לארץ והצטרף לאביו שעלה שלוש שנים קודם לכן והתבסס ב[[תל אביב]]. לאחר סיום לימודיו בבית הספר היסודי 'בלפור', עבר ללמוד בבית ספר חקלאי-ציוני בכפר הנוער בן שמן, ומשם המשיך להכשרה מעשית בקיבוץ גבע שב[[עמק יזרעאל]], שם עבד כרפתן וכגזבר. בשנת [[תש"ה]] [[נישואין|נשא]] את רעייתו חנה שרה (סוניה) גלמן, בתו של המורה לנגרות בבית הספר החקלאי בו למד. | ||
שורה 18: | שורה 18: | ||
בחודש [[ניסן]] [[תש"ט]] התמנה למנהל הכספי של חיל הים, וכחלק מתפקידו נשלח על ידי הממשלה ל[[ארצות הברית]] ותפקד כראש משלחת משרד הבטחון הישראלי. ביקורו בארה"ב נמשך כשלוש שנים, בהם ניהל את עניני הרכש של [[צבא הגנה לישראל]] מול מדינות שונות, ובשעות הפנאי השלים את השכלתו באוניברסיטת "ניו סקול" ב[[ניו יורק]]". | בחודש [[ניסן]] [[תש"ט]] התמנה למנהל הכספי של חיל הים, וכחלק מתפקידו נשלח על ידי הממשלה ל[[ארצות הברית]] ותפקד כראש משלחת משרד הבטחון הישראלי. ביקורו בארה"ב נמשך כשלוש שנים, בהם ניהל את עניני הרכש של [[צבא הגנה לישראל]] מול מדינות שונות, ובשעות הפנאי השלים את השכלתו באוניברסיטת "ניו סקול" ב[[ניו יורק]]". | ||
בשנת [[תשי"ב]] חזר לישראל, וכיהן כממלא מקום מנכ"ל משרד הביטחון, עד להתפטרותו של שר הביטחון וראש הממשלה | בשנת [[תשי"ב]] חזר לישראל, וכיהן כממלא מקום מנכ"ל משרד הביטחון, עד להתפטרותו של שר הביטחון וראש הממשלה [[דוד בן גוריון]] מהחיים הציבוריים בשנת [[תשי"ג]], והאצלת הסמכויות על ניהול משרד הבטחון והעברתו לידיו של שמעון. | ||
פעילותו העיקרית של פרס כמנכ"ל משרד הביטחון היה ביסוס קשרי החוץ של [[צרפת]] עם מדינת ישראל, והגברת אספקת הנשק מטעם ממשלת צרפת, דבר שחיזק את כוחו הצבאי של [[צה"ל]], ותרם רבות לביטחונה של ישראל. | פעילותו העיקרית של פרס כמנכ"ל משרד הביטחון היה ביסוס קשרי החוץ של [[צרפת]] עם מדינת ישראל, והגברת אספקת הנשק מטעם ממשלת צרפת, דבר שחיזק את כוחו הצבאי של [[צה"ל]], ותרם רבות לביטחונה של ישראל. | ||
בתפקיד זה כיהן פרס עד לחזרתו של [[דוד בן גוריון]] לחיים הציבוריים בשנת [[תשט"ו]], אז החל לעבוד כיד ימינו, וסייע לו במגעים החשאיים בין ממשלת | בתפקיד זה כיהן פרס עד לחזרתו של [[דוד בן גוריון]] לחיים הציבוריים בשנת [[תשט"ו]], אז החל לעבוד כיד ימינו, וסייע לו במגעים החשאיים בין ממשלת צרפת וישראל בקשר לסיוע צבאי כדי לתקוף את [[מצרים]], וההכנות הבטחוניות לקראת [[מלחמת סיני]] (שכונה לימים בשם 'מבצע קדש'). | ||
הידוק היחסים בין [[צרפת]] וישראל ביוזמתו של פרס, הביאו לכך שבשנת [[תשי"ז]] נחתם הסכם שיתופי בין משרד הבטחון הישראלי וממשלת | הידוק היחסים בין [[צרפת]] וישראל ביוזמתו של פרס, הביאו לכך שבשנת [[תשי"ז]] נחתם הסכם שיתופי בין משרד הבטחון הישראלי וממשלת צרפת על שיתוף פעולה הדדי בהקמת כור גרעיני ב[[דימונה]] על מנת להביא להרתעה ישראלית חזקה, שתמנע ממדינות ערב לנסות להשמיד את מדינת ישראל. | ||
בבחירות לכנסת ישראל שהתקיימו בשנת [[תשי"ט]] נכנס פרס לראשונה לחיים הפוליטיים, והתמודד מטעם מפלגת מפא"י, ונבחר כחבר כנסת וכסגן שר הביטחון. גם לאחר התמנותו לתפקיד זה, המשיך לפעול לחיזוק הקשר הצבאי בין [[צה"ל]] | בבחירות לכנסת ישראל שהתקיימו בשנת [[תשי"ט]] נכנס פרס לראשונה לחיים הפוליטיים, והתמודד מטעם מפלגת מפא"י, ונבחר כחבר כנסת וכסגן שר הביטחון. גם לאחר התמנותו לתפקיד זה, המשיך לפעול לחיזוק הקשר הצבאי בין [[צה"ל]] וצרפת והבטחת הברית הצבאית ההדדית, ולחימוש רחב של הצבא בטילים, טנקים, ומטוסים. | ||
בשנת [[תשכ"ג]] התפטר בן-גוריון במפתיע בפעם השניה מתפקידיו הפוליטיים, והוא הוחלף על ידי [[לוי אשכול]]. בעקבות כך התפצלה מפלגת מפא"י וחבריה שהתנגדו להנהגתו של לוי אשכול פרשו והקימו מפלגת שמאל נפרדת, תחת השם "רשימת פועלי ישראל" כשמפלגת מפא"י רצה לבחירות תחת השם "המערך" וזכתה ב-45 מנדטים. לאחר הבחירות הרכיב 'המערך' ממשלה עצמאית שהותירה את "רשימת פועלי ישראל" (רפ"י) באופוזיציה, ולראשונה מזה שנים רבות עמד בתפקיד נטול השפעה ממשית על העשייה הפוליטית והבטחונית בארץ. | בשנת [[תשכ"ג]] התפטר בן-גוריון במפתיע בפעם השניה מתפקידיו הפוליטיים, והוא הוחלף על ידי [[לוי אשכול]]. בעקבות כך התפצלה מפלגת מפא"י וחבריה שהתנגדו להנהגתו של לוי אשכול פרשו והקימו מפלגת שמאל נפרדת, תחת השם "רשימת פועלי ישראל" כשמפלגת מפא"י רצה לבחירות תחת השם "המערך" וזכתה ב-45 מנדטים. לאחר הבחירות הרכיב 'המערך' ממשלה עצמאית שהותירה את "רשימת פועלי ישראל" (רפ"י) באופוזיציה, ולראשונה מזה שנים רבות עמד בתפקיד נטול השפעה ממשית על העשייה הפוליטית והבטחונית בארץ. | ||
לאחר [[מלחמת ששת הימים]] פעל פרס להתאחדות כללית של מפלגות השמאל, שרצו בבחירות תחת השם 'מפלגת העבודה'. בשנים אלו קיבל פרס תדמית בינונית, וקיבל תפקידים משניים כגון שר בלי תיק האחראי לפיתוח הכלכלי של השטחים, השר לקליטת העלייה, שר התחבורה ושר התקשורת. | לאחר [[מלחמת ששת הימים]] פעל פרס להתאחדות כללית של מפלגות השמאל, שרצו בבחירות תחת השם 'מפלגת העבודה'. בשנים אלו קיבל פרס תדמית בינונית, וקיבל תפקידים משניים כגון שר בלי תיק האחראי לפיתוח הכלכלי של השטחים, השר לקליטת העלייה, שר התחבורה ושר התקשורת. | ||
בבחירות שהתקיימו בשנת [[תשל"ד]] חזר שוב לקדמת החיים הציבוריים, וקיבל את תפקיד שר הבטחון בממשלתו של [[יצחק רבין]]. כהונתו זו שהחלה מיד לאחר [[מלחמת יום הכיפורים]], התמקדה בעיקר בכינון יחסי שלום עם [[ירדן]], ושיקומו של [[צה"ל]] מתוצאות המלחמה. | בבחירות שהתקיימו בשנת [[תשל"ד]] חזר שוב לקדמת החיים הציבוריים, וקיבל את תפקיד שר הבטחון בממשלתו של [[יצחק רבין]]. כהונתו זו שהחלה מיד לאחר [[מלחמת יום הכיפורים]], התמקדה בעיקר בכינון יחסי שלום עם [[ירדן]], ושיקומו של [[צה"ל]] מתוצאות המלחמה. | ||
שורה 51: | שורה 51: | ||
בבחירות שהתקיימו בשנת [[תשמ"ח]] זכה הליכוד בהנהגתו של [[יצחק שמיר]] ברוב של 65 מנדטים יחד עם המפלגות הדתיות, אך העדיף לחזור ולהקים פעם נוספת ממשלת אחדות לאומית יחד עם מפלגת המערך של שמעון פרס. | בבחירות שהתקיימו בשנת [[תשמ"ח]] זכה הליכוד בהנהגתו של [[יצחק שמיר]] ברוב של 65 מנדטים יחד עם המפלגות הדתיות, אך העדיף לחזור ולהקים פעם נוספת ממשלת אחדות לאומית יחד עם מפלגת המערך של שמעון פרס. | ||
בשנת [[תש"נ]] ניסה פרס לבצע מהלך פוליטי להצבעת אי אמון בממשלה, הפלתו של [[יצחק שמיר]] והקמת ממשלה בשיתוף עם מפלגת ש"ס ואגודת ישראל. מהלך זה שכונה לימים בשם '[[התרגיל המסריח]]' נכשל בעקבות פרישה ברגע האחרון של שרי מפלגת ש"ס בעקבות הוראתו של הרב [[עובדיה יוסף]] ושל חברי כנסת חרדיים נוספים, בעקבות הגילוי דעת שמסר [[הרבי]] בפני העיתונאי עודד בן עמי, שהוא מתנגד להקמת ממשלה בראשות שמעון פרס. | בשנת [[תש"נ]] ניסה פרס לבצע מהלך פוליטי להצבעת אי אמון בממשלה, הפלתו של [[יצחק שמיר]] והקמת ממשלה בשיתוף עם מפלגת ש"ס ואגודת ישראל. מהלך זה שכונה לימים בשם '[[התרגיל המסריח]]' נכשל בעקבות פרישה ברגע האחרון של שרי מפלגת ש"ס בעקבות הוראתו של הרב [[עובדיה יוסף]] ושל חברי כנסת חרדיים נוספים, בעקבות הגילוי דעת שמסר [[הרבי]] בפני העיתונאי עודד בן עמי, שהוא מתנגד להקמת ממשלה בראשות שמעון פרס. בעקבות כשלון המהלך פוטר שמעון פרס מכהונתו כשר בממשלה, והפך שוב ליושב ראש האופוזיציה. | ||
בשנת [[תשנ"ב]] התקיימו הפעם השלוש עשרה הבחירות לכנסת, ומפלגת העבודה בראשותו של יצחק רבין גברה על הליכוד, ופרס התמנה כשר החוץ בממשלה החדשה וכממלא מקום ראש הממשלה. בתקופה זו קידם פרס יחד עם יצחק רבין את הסכמי השלום בין ממשלת ישראל ובין הרשות הפלסטינית, שהובילו בסופו של דבר לחתימת [[הסכם אוסלו]] עליו חתם שמעון פרס ונציג אש"ף, אבו מאזן. מאוחר יותר נערך טקס רשמי במדשאות הבית הלבן בהשתתפות יצחק רבין ויאסר ערפאת יימח שמו, ובשנת [[תשנ"ד]] קיבלו השלושה (רבין, פרס, וערפאת יימח שמו) את 'פרס נובל לשלום' על הסכמי השלום וההבנות ההדדיות שהושגו בין הצדדים. | |||
בשנת [[תשנ"ב]] התקיימו הפעם השלוש עשרה הבחירות לכנסת, ומפלגת העבודה בראשותו של יצחק רבין גברה על הליכוד, ופרס התמנה כשר החוץ בממשלה החדשה וכממלא מקום ראש הממשלה. בתקופה זו קידם פרס יחד עם יצחק רבין את הסכמי השלום בין ממשלת ישראל ובין הרשות הפלסטינית, שהובילו בסופו של דבר לחתימת [[הסכם אוסלו]] עליו חתם שמעון פרס ונציג אש"ף, אבו מאזן. מאוחר יותר נערך טקס רשמי במדשאות הבית הלבן בהשתתפות יצחק רבין ויאסר ערפאת, ובשנת [[תשנ"ד]] קיבלו השלושה (רבין, פרס, וערפאת) את 'פרס נובל לשלום' על הסכמי השלום וההבנות ההדדיות שהושגו בין הצדדים. | |||
לאחר הירצחו של ראש הממשלה יצחק רבין ב[[י"א חשון]] [[תשנ"ו]], נבחר פרס כיורשו בראשות הממשלה, והמשיך לכהן בתפקיד זה עד שהפסיד במערכת הבחירות שנערכה לקראת סוף השנה למועמד הליכוד, [[בנימין נתניהו]]. | לאחר הירצחו של ראש הממשלה יצחק רבין ב[[י"א חשון]] [[תשנ"ו]], נבחר פרס כיורשו בראשות הממשלה, והמשיך לכהן בתפקיד זה עד שהפסיד במערכת הבחירות שנערכה לקראת סוף השנה למועמד הליכוד, [[בנימין נתניהו]]. | ||
שורה 61: | שורה 59: | ||
בעקבות הפסד זה ירדה הפופולריות של שמעון פרס, ובבחירות פנימיות לראשות מפלגת העבודה זכה [[אהוד ברק]] שהוביל את המפלגה לנצחון פוליטי מול הליכוד בבחירות לכנסת ישראל שנערו בשנת [[תשנ"ט]]. בשנת [[תש"ס]] ניסה פרס להתמודד למשרת ה[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של מדינת ישראל, אך הפסיד ליריבו [[משה קצב]]. | בעקבות הפסד זה ירדה הפופולריות של שמעון פרס, ובבחירות פנימיות לראשות מפלגת העבודה זכה [[אהוד ברק]] שהוביל את המפלגה לנצחון פוליטי מול הליכוד בבחירות לכנסת ישראל שנערו בשנת [[תשנ"ט]]. בשנת [[תש"ס]] ניסה פרס להתמודד למשרת ה[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של מדינת ישראל, אך הפסיד ליריבו [[משה קצב]]. | ||
בשנת [[תשס"א]] פרש [[אהוד ברק]] מהחיים הפוליטיים בעקבות ההפסד מול [[אריאל שרון]] במפלגת העבודה, ושמעון פרס החליף אותו והתמנה שוב כיושב ראש מפלגת העבודה, וכיהן בתפקיד עד שנת | בשנת [[תשס"א]] פרש [[אהוד ברק]] מהחיים הפוליטיים בעקבות ההפסד מול [[אריאל שרון]] במפלגת העבודה, ושמעון פרס החליף אותו והתמנה שוב כיושב ראש מפלגת העבודה, וכיהן בתפקיד עד שנת תשס"ג, אז נבחר עמרם מצנע ליו"ר המפלגה. | ||
אחרי תבוסת מפלגת העבודה בבחירות לכנסת השש עשרה ב-2003 (שבהן שובץ במקום השלישי ברשימה), והתפטרותו של עמרם מצנע מראשות המפלגה, מונה פרס שוב ליו"ר הזמני של המפלגה, עד לעריכת בחירות בקרב מתפקדי המפלגה. עם התערערות ממשלתו השנייה של שרון, בשל התנגדות הימין לתוכנית ההתנתקות, הוביל פרס את מפלגתו שוב להצטרפות לממשלת שרון, כדי להבטיח את ביצוע ההתנתקות. ב-2006 פרש פרס ממפלגת העבודה לטובת הצטרפות למפלגת קדימה. כיהן כמשנה לראש הממשלה והשר לפיתוח הנגב והגליל בממשלת אולמרט. | |||
===פרזידנט מדינת ישראל=== | ===פרזידנט מדינת ישראל=== | ||
בשנת [[תשס"ז]] הודח [[משה קצב]] מתפקידו כ[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של [[מדינת ישראל]], ובבחירות שהתקיימו לתפקיד גבר פרס על המתמודד מטעם הליכוד מר ראובן ריבלין, והתמנה לתפקיד הממלכתי. | בשנת [[תשס"ז]] הודח [[משה קצב]] מתפקידו כ[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של [[מדינת ישראל]], ובבחירות שהתקיימו לתפקיד גבר פרס על המתמודד מטעם הליכוד מר ראובן ריבלין, והתמנה לתפקיד הממלכתי. | ||
טקס ההשבעה התקיים | טקס ההשבעה התקיים ב[[כ"ו תמוז]] [[תשס"ז]], ושמעון פרס התמנה כפרזידנט התשיעי של מדינת ישראל. | ||
לאחר התמנותו לתפקיד החל לפעול במספר מישורים לקידום תוכניותיו למזרח תיכון חדש, וכינון יחסי שלום דיפלומטיים וקשרי מסחר בין ישראל לשאר מדינות המזרח התיכון. בשנת [[תשס"ט]] הצליח פרס להביא לשיתוף פעולה הדדי בין הכוחות בזירה הבין לאומית, במסגרתו ממשלת [[רוסיה]] תצטרף לסנקציות נגד [[איראן]] בעקבות ההתחמשות הגרעינית שלה, ובתמורה לכך ממשלת [[ארצות הברית]] תימנע מלהציב טילים ביבשת אירופה. | לאחר התמנותו לתפקיד החל לפעול במספר מישורים לקידום תוכניותיו למזרח תיכון חדש, וכינון יחסי שלום דיפלומטיים וקשרי מסחר בין ישראל לשאר מדינות המזרח התיכון. בשנת [[תשס"ט]] הצליח פרס להביא לשיתוף פעולה הדדי בין הכוחות בזירה הבין לאומית, במסגרתו ממשלת [[רוסיה]] תצטרף לסנקציות נגד [[איראן]] בעקבות ההתחמשות הגרעינית שלה, ובתמורה לכך ממשלת [[ארצות הברית]] תימנע מלהציב טילים ביבשת אירופה. | ||
שורה 76: | שורה 75: | ||
לאחר בחירתו של ריבלין פרש פרס מהפוליטיקה. | לאחר בחירתו של ריבלין פרש פרס מהפוליטיקה. | ||
ב[[כ"ה אלול]] [[תשע"ו]] הלך לעולמו. | ב[[כ"ה אלול]] [[תשע"ו]] הלך לעולמו ב[[בית הרפואה]] הממשלתי חיים שיבא ב[[רמת גן]]. | ||
==קשריו עם הרבי== | ==קשריו עם הרבי== | ||
שורה 103: | שורה 102: | ||
בשנת [[תשמ"ה]] בעת כהונתו של פרס כראש הממשלה שיגר לו הרבי מכתב ברכה לקראת השנה החדשה, ובתוך הדברים הזכיר גם את דבריו של שמעון פרס לרבי במהלך ה'[[יחידות]]' שהתקיימה למעלה מעשר שנים קודם לכן, שמר פרס נולד בעקבות ברכה של אחד מצדיקי [[פולין]] להוריו{{הערה|1=[http://www.chabad.info/?_escaped_fragment_=g=1%26url=article%26id=76779 מכתב הרבי מתוך הספר 'הקטר של חב"ד'].}}. | בשנת [[תשמ"ה]] בעת כהונתו של פרס כראש הממשלה שיגר לו הרבי מכתב ברכה לקראת השנה החדשה, ובתוך הדברים הזכיר גם את דבריו של שמעון פרס לרבי במהלך ה'[[יחידות]]' שהתקיימה למעלה מעשר שנים קודם לכן, שמר פרס נולד בעקבות ברכה של אחד מצדיקי [[פולין]] להוריו{{הערה|1=[http://www.chabad.info/?_escaped_fragment_=g=1%26url=article%26id=76779 מכתב הרבי מתוך הספר 'הקטר של חב"ד'].}}. | ||
במכתב ברכה לרגל [[י"א ניסן]] [[תשמ"ז]] כתב פרס לרבי {{ציטוטון|לכבוד הרבי מלובביץ - מרוק אנו נהנים מזיו חכמתו, ממאמציו לשמור את היהודים כיהודים, ומנאמנותו הגדולה לארץ ישראל. מי יתן ונזכה כולנו לאריכות ימיך, ולהתלהבות נעוריך. כה לחי. בברכה נאמנה שמעון פרס}}{{הערה|מצילום המכתב - עיתון חדשות ג' ניסן תשמ"ז (2 באפריל 1987)}}. | |||
לאחר כשלון התרגיל המסריח העביר מר פרס דרך גורם נוסף (מר ג'רי וינרטאוב) את שאלותיו על פעילותו של הרבי למניעת הממשלה. על השאלה האם זה נכון שהרבי אינו מתערב בפולטיקה השיב הרבי: {{ציטוטון|נכון אשר [כ"ק אדמו"ר שליט"א] 1) אינו מתערב בפוליטיקה 2) מתערב בשלילת [[פיקוח נפש]] 3) אפילו כשיש חשש שמי שהוא ינצל זה בעניני פוליטיקה, כי פיקוח נפש דוחה גם חשש זה}}. על שאלה אודות חבר הכנסת ר' [[אליעזר מזרחי]] השיב הרבי: {{ציטוטון|כשם שאיני מוסר על דבר שיחה זו שבין שנינו – איני עונהו על דבר זה}}. בקשר לכללות הענין הבהיר הרבי בכותבו: {{ציטוטון|פשוט שאין בהנ"ל כל מחלוקת אישית חס-ושלום עימו כלל, בפרט לאחרי שקבלתי ידיעות (בדור הקודם) שמר הי' זה שארגן [[צה"ל]] מראשיתו – באופן שיהווה הגנה לישראל, מאז ועד עתה}}{{הערה|[http://www.teshura.com/teshurapdf/תשורה%20קונין%20הרץ.pdf תשורה קונין - הרץ, ז' כסלו תשפ"ב ע' 30 - 31]}}. | |||
===ביטויי הערכה של פרס על פועלו של הרבי ותנועת חב"ד=== | ===ביטויי הערכה של פרס על פועלו של הרבי ותנועת חב"ד=== | ||
*{{ציטוטון|הרבי ראה את העתיד באותה מידה של בהירות בה רואים את ההווה}}{{הערה|1=[http://www.shturem.net/index.php?section=news&id=63737 טורה של העיתונאית סיון רהב-מאיר] מתוך עיתון ידיעות אחרונות {{אינפו}}}}. | *{{ציטוטון|הרבי ראה את העתיד באותה מידה של בהירות בה רואים את ההווה}}{{הערה|1=[http://www.shturem.net/index.php?section=news&id=63737 טורה של העיתונאית סיון רהב-מאיר] מתוך עיתון ידיעות אחרונות {{אינפו}}}}. | ||
*{{ציטוטון|מנהיג רוחני, אדם שיודע להיות עצוב וגם שמח. הרבי ידע לראות גם מרחוק וגם מקרוב, גם את המיידי וגם את העתיד לבוא. הוא בטח יודע דברים שאנחנו לא יודעים}}{{הערה|1=[http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=1889 אתר שטורעם].}}. | *{{ציטוטון|מנהיג רוחני, אדם שיודע להיות עצוב וגם שמח. הרבי ידע לראות גם מרחוק וגם מקרוב, גם את המיידי וגם את העתיד לבוא. הוא בטח יודע דברים שאנחנו לא יודעים}}{{הערה|1=[http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=1889 אתר שטורעם].}}. | ||
*{{ציטוטון|החסידות מלווה את היהדות כבר שנים רבות. היא נוטעת שמחה ואור, פנימיות ועומק, כיסופים, דבקות והשראה, ומטביעה עד היום הזה חותם עמוק בעולם היהודי כולו. אורם של [[הבעל שם טוב]] וממשיכי דרכו מאירים את העולם היהודי בכל קצות תבל}}{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=58422 מכתבו לרבו של כפר חב"ד, הרב מרדכי שמואל אשכנזי] {{אינפו}}}} | |||
*{{ציטוטון|החסידות מלווה את היהדות כבר שנים רבות. היא נוטעת שמחה ואור, פנימיות ועומק, כיסופים, דבקות והשראה, ומטביעה עד היום הזה חותם עמוק בעולם היהודי כולו. אורם של [[הבעל שם טוב]] וממשיכי דרכו מאירים את העולם היהודי בכל קצות תבל}}{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=58422 מכתבו לרבו של | |||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
שמעון פרס מאז נישואיו עם רעייתו חנה שרה (סוניה) לבית גל - גלמן בשנת [[תש"ה]], התגוררו ב[[שכונה|שכונת]] [[נווה אביבים]] ב[[תל אביב]]. סוניה שמרה מסורת ישראל, והייתה בקשר עם הרבנית סימה רעייתו של הרב [[שמואל | שמעון פרס מאז נישואיו עם רעייתו חנה שרה (סוניה) לבית גל - גלמן בשנת [[תש"ה]], התגוררו ב[[שכונה|שכונת]] [[נווה אביבים]] ב[[תל אביב]]. סוניה שמרה מסורת ישראל, והייתה בקשר עם הרבנית סימה רעייתו של הרב [[מרדכי שמואל אשכנזי]] והייתה משתדלת להתקשר בכל ערב שבת לקבל ממנה הדרכה. | ||
לאחר שהתמנה כ[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של מדינת ישראל, התנגדה סוניה לעבור להתגורר בבית הנשיא בירושלים, ונשארה להתגורר בנווה אביבים עד לפטירתה בט"ו שבט תשע"א. | לאחר שהתמנה כ[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזידנט]] של מדינת ישראל, התנגדה סוניה לעבור להתגורר בבית הנשיא בירושלים, ונשארה להתגורר בנווה אביבים עד לפטירתה בט"ו שבט תשע"א. | ||
שורה 123: | שורה 124: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http://www.shturem.net/index.php?section=news&id=57923 שמעון פרס בראיון ייחודי על ה'יחידות' אצל הרבי] {{וידאו}} - אתר שטורעם | *[http://www.shturem.net/index.php?section=news&id=57923 שמעון פרס בראיון ייחודי על ה'יחידות' אצל הרבי] {{וידאו}} - אתר שטורעם | ||
*[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=63645 בימים ההם - גלריית תמונות מביקורו של שמעון פרס בלוד] {{תמונה}} {{אינפו}} | *[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=63645 בימים ההם - גלריית תמונות מביקורו של שמעון פרס בלוד] {{תמונה}} {{אינפו}} קישור שבור | ||
*[http://www.col.org.il/ | *[https://col.org.il/news/63788 כשרה"מ שמעון פרס ביקר במוסדות חב"ד בלוד ● היו ימים{{col}}{{תמונה}}] | ||
*[http://www.col.org.il/חדשות_חבד_נשיא_המדינה_במסר_לכינוס_השלוחים_הרבי_חי_בתוכנו_וידאו_78977.html הפרזידנט של מדינת ישראל במסר מיוחד לכינוס השלוחים: 'הרבי חי'] {{וידאו}} באתר col | |||
*'''[https://www.chabad.org/news/article_cdo/aid/3448647/jewish/Shimon-Peres-93-Proclaimed-Centrality-of-Judaism-to-Israel-and-the-Jewish-People.htm דמות מובילה בפוליטיקה הישראלית, שעמד על מרכזיותה של היהדות בישראל ובעם היהודי]''' {{בית חבד}} (אנגלית) | |||
{{סדרה|הקודם=[[יצחק שמיר]]|הבא=[[יצחק שמיר]]|רשימה=[[ראש ממשלת ישראל]]|שנה=[[תשמ"ד]] - [[תשמ"ו]]}} | |||
{{סדרה|הקודם=[[יצחק רבין]]|הבא=[[בנימין נתניהו]]|רשימה=[[ראש ממשלת ישראל]]{{הערה|חלק מהתקופה שימש כממלא מקום של [[יצחק רבין]] שנרצח}}|שנה=[[תשנ"ה]] - [[תשנ"ו]]}} | |||
{{סדרה|הקודם=[[משה קצב]]|הבא=[[ראובן ריבלין]]|רשימה=[[פרזידנט (תואר כבוד)|פרזינדט מדינת ישראל]]|שנה=[[תשס"ז]] - [[תשע"ד]]}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
שורה 133: | שורה 140: | ||
[[קטגוריה:פרזידנט]] | [[קטגוריה:פרזידנט]] | ||
[[קטגוריה:חברי כנסת]] | [[קטגוריה:חברי כנסת]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרפ"ג]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשע"ו]] | [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשע"ו]] |
עריכות