37,388
עריכות
מ (החלפת טקסט – " " ב־" ") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
(7 גרסאות ביניים של 6 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{ | {{פתיח יום|ללא רווח=כן|. יום זה נקרא "בשם השם"{{הערה|1=[[ספר המנהגים]]. להרחבה, ראו [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=30510&st=&pgnum=273 אוצר מנהגי חב"ד חלק א' עמוד רנו].}}}} | ||
[[קובץ:בשם השם.jpg|שמאל|ממוזער|220px|שמו וכינויו של היום כפי שנכתב על ידי הרבי בפתח דבר לקונטרס שיצא לאור בתאריך זה]] | [[קובץ:בשם השם.jpg|שמאל|ממוזער|220px|שמו וכינויו של היום כפי שנכתב על ידי הרבי בפתח דבר לקונטרס שיצא לאור בתאריך זה]] | ||
==בתורת החסידות== | ==בתורת החסידות== | ||
[[קובץ:למחרת יוהכ"פ.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|סיפר כ"ק מו"ח אדמו"ר: פעם למחרת יוהכ"פ נכנסתי אל הוד כ"ק אאמו"ר הרה"ק ואשאל אותו: ומה עתה? | [[קובץ:למחרת יוהכ"פ.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|סיפר כ"ק מו"ח אדמו"ר: פעם למחרת יוהכ"פ נכנסתי אל הוד כ"ק אאמו"ר הרה"ק ואשאל אותו: ומה עתה? ויענני: עתה ביחוד צריך לעשות תשובה (איצטער ערשט דארפן תשובה טאן). (מהקדמת לקונטרס צז "מחרת יום הכיפורים תשי"ב")]] | ||
מנהג חב"ד להקדים ולהתפלל ביום זה מעט יותר מוקדם, כדי לבטא את רצוננו להוסיף בעבודת ה' לאחר עבודת התשובה ביום כיפור. | מנהג חב"ד להקדים ולהתפלל ביום זה מעט יותר מוקדם, כדי לבטא את רצוננו להוסיף בעבודת ה' לאחר עבודת התשובה ביום כיפור. | ||
הרבי מבאר כי יום זה נקרא בשם 'גא-ט'ס נאמען', היות וביום הכיפורים האדם מתעלה דרגה למעלה מדרגה עד שהוא עומד בדרגה של 'לפני הוי' תטהרו', למעלה משם ה', ובפרט לאחר אמירת 7 פעמים ה' הוא האלוקים בסיום [[תפילת נעילה]] שבכל פעם הוא מתעלה לדרגה גבוה יותר עד ששם הוי' לגביו הוא כמו שם אלוקים שמעלים ומסתיר. ולכן היום שלאחר מכן נקרא בלשון העם שבחוצות 'גא-ט'ס נאמען', היות והוא למעלה מכל שם או דרגה{{הערה|שיחת מחרת יום הכיפורים תשמ"ט.}}. | הרבי מבאר כי יום זה נקרא בשם 'גא-ט'ס נאמען', היות וביום הכיפורים האדם מתעלה דרגה למעלה מדרגה עד שהוא עומד בדרגה של 'לפני הוי' תטהרו', למעלה משם ה', ובפרט לאחר אמירת 7 פעמים ה' הוא האלוקים בסיום [[תפילת נעילה]] שבכל פעם הוא מתעלה לדרגה גבוה יותר עד ששם הוי' לגביו הוא כמו שם אלוקים שמעלים ומסתיר. ולכן היום שלאחר מכן נקרא בלשון העם שבחוצות 'גא-ט'ס נאמען', היות והוא למעלה מכל שם או דרגה{{הערה|שיחת מחרת יום הכיפורים תשמ"ט.}}. | ||
טעם נוסף ופשוט יותר לשם המיוחד של יום זה, הוא כיון שלאחר עשרה ימים שאמרנו 'המלך הקדוש' אנו חוזרים לומר את שמו של השם, 'הא-ל הקדוש', ובשל כך מכונה יום זה בשם 'שם השם'{{הערה|בשם [[הבעל שם טוב]], מובא בהערה ב[[ספר המנהגים]].}}. | |||
בנוגע לתוכן העבודה של יום זה, מסביר הרבי שלאחר שיהודי התעלה לכזו דרגה נעלית, הוא צריך להמשיך את העליות שהשיג ביום הכיפורים אל תוך ימי החול, שזוהי תכלית כל העבודה בחציו השני של חודש תשרי - להמשיך את הגילוי האלוקי אל תוך העולם, עד הקליטה בפנימיות ב[[שמיני עצרת]] ו[[שמחת תורה]]. | בנוגע לתוכן העבודה של יום זה, מסביר הרבי שלאחר שיהודי התעלה לכזו דרגה נעלית, הוא צריך להמשיך את העליות שהשיג ביום הכיפורים אל תוך ימי החול, שזוהי תכלית כל העבודה בחציו השני של חודש תשרי - להמשיך את הגילוי האלוקי אל תוך העולם, עד הקליטה בפנימיות ב[[שמיני עצרת]] ו[[שמחת תורה]]. | ||
שורה 20: | שורה 21: | ||
ענין זה מתבטא בכך שבימים אלו עוסקים בהכנות למצות חג הסוכות - עשיית ה[[סוכה]] ורכישת [[ארבעת המינים]] - כיון שבהכנה למצוה מתבטאת אהבה לה' עוד יותר מאשר במצוה עצמה{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/5726-1/47/58.htm שיחת ש"פ האזינו תשכ"ו].}}. | ענין זה מתבטא בכך שבימים אלו עוסקים בהכנות למצות חג הסוכות - עשיית ה[[סוכה]] ורכישת [[ארבעת המינים]] - כיון שבהכנה למצוה מתבטאת אהבה לה' עוד יותר מאשר במצוה עצמה{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/5726-1/47/58.htm שיחת ש"פ האזינו תשכ"ו].}}. | ||
===אמירת חסידות=== | |||
חלק מרבותינו נשיאינו נהגו לומר [[מאמר חסידות|מאמרי חסידות]] ביום זה, כך לדוגמא [[אדמו"ר האמצעי]] אמר בקביעות מאמרים ביום זה, ואף אצל הרבי אירע שהרבי אמר מאמרי חסידות ביום זה. | |||
==אירועים ביהדות== | ==אירועים ביהדות== | ||
*ב'תמ"ח (-1313 [[מניין אומות העולם|לפנה"ס]]) - [[משה רבינו]] הקהיל את כל עם ישראל לאחר ירידתו מהר סיני. | |||
*ד'רכ"ז (07/10/466 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - רב הונא בריה דמר זוטרא, נפטר. | *ד'רכ"ז (07/10/466 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - רב הונא בריה דמר זוטרא, נפטר. | ||
*ד'רכ"ז (07/10/466 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - רב טביומי - מר בר רב אשי, ראש ישיבת סורא, נפטר. | *ד'רכ"ז (07/10/466 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - רב טביומי - מר בר רב אשי, ראש ישיבת סורא, נפטר. | ||
*ד'תתצ"ג (29/09/1132 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - רבינו יצחק הלוי משפיירא, מבעלי התוספות, נפטר. | *ד'תתצ"ג (29/09/1132 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - רבינו יצחק הלוי משפיירא, מבעלי התוספות, נפטר. | ||
==ימי חב"ד== | ==ימי חב"ד== | ||
שורה 30: | שורה 35: | ||
*ה'[[תקנ"ג]] (27/09/1792 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - התקיים טקס ה[[הכנסה ל'חדר']] של [[אדמו"ר הצמח צדק]], על ידי סבו [[אדמו"ר הזקן]]. | *ה'[[תקנ"ג]] (27/09/1792 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - התקיים טקס ה[[הכנסה ל'חדר']] של [[אדמו"ר הצמח צדק]], על ידי סבו [[אדמו"ר הזקן]]. | ||
===נולדו=== | ===[[יום הולדת|נולדו]]=== | ||
*ה'[[תשכ"ז]] (25/09/1966 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - הרב [[חיים וולף]], שליח הרבי בירוחם. | *ה'[[תשכ"ז]] (25/09/1966 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - הרב [[חיים וולף]], שליח הרבי בירוחם. | ||
===נפטרו=== | ===[[פטירה|נפטרו]]=== | ||
*ה'[[תשי"ז]] (16/09/1956 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - הרב עזריאל שלום חיים ברוך לבקיבקר מחשובי חסידי חב"ד באודסה, מסר את נפשו להרבצת תורה ומצוות. | *ה'[[תשי"ז]] (16/09/1956 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - הרב עזריאל שלום חיים ברוך לבקיבקר מחשובי חסידי חב"ד באודסה, מסר את נפשו להרבצת תורה ומצוות. | ||
*ה'[[תשכ"ד]] (29/09/1963 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - הרב [[לוי גרוסמן]], רב צפון [[תל אביב]] ומחבר הספר 'שם ושארית'. | *ה'[[תשכ"ד]] (29/09/1963 [[מניין אומות העולם|למניינם]]) - הרב [[לוי גרוסמן]], רב צפון [[תל אביב]] ומחבר הספר 'שם ושארית'. | ||
{{להיום יום|י"א|תשרי}} | {{להיום יום|י"א|תשרי}} | ||
{{כיפור}} | {{כיפור}} | ||
{{הערות שוליים}} | |||
[[קטגוריה:ימי חב"ד - חודש תשרי|ב יא]] | [[קטגוריה:ימי חב"ד - חודש תשרי|ב יא]] |