19,210
עריכות
מ (חסיד ליובאוויטש העביר את הדף משתמש:חסיד ליובאוויטש/חיים דוד יוסף אזולאי (חיד"א) לשם חיים יוסף דוד אזולאי בלי להשאיר הפניה: זה מוכן) |
מ (שוחזר מעריכות של רוסיהאוקראינה (שיחה) לעריכה האחרונה של חלוקה בוט) תגית: שחזור |
||
(18 גרסאות ביניים של 10 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{דמות | {{דמות | ||
|שם=רבי דוד | |שם=רבי חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א) | ||
|כינוי=החיד"א | |כינוי=החיד"א | ||
|תאריך לידה=ה'[[תפ"ד]] | |תאריך לידה=ה'[[תפ"ד]] | ||
|מקום לידה=[[ | |מקום לידה=[[ירושלים]] | ||
|תאריך פטירה=[[י"א באדר]] ה'[[תקס"ו]] | |תאריך פטירה=[[י"א באדר]] ה'[[תקס"ו]] | ||
|רבותיו=רבי [[חיים בן עטר]], רבי [[שלום שרעבי]], [[יצחק הכהן רפפורט]], רבי [[יונה נבון]] ועוד | |רבותיו=רבי [[חיים בן עטר]], רבי [[שלום שרעבי]], [[יצחק הכהן רפפורט]], רבי [[יונה נבון]] ועוד | ||
שורה 14: | שורה 14: | ||
החיד"א נולד ב[[ירושלים]] לרבי רפאל יצחק זרחיה אזולאי, אשר היה נינו של המקובל רבי אברהם אזולאי. אביו היה דור חמישי ל[[אנוסי ספרד]] שעלה מהעיר פאס, מרוקו, והתיישב בחברון. אמו הייתה ממוצא אשכנזי, בתו של המקובל יוסף בייאלר שעלה לירושלים בעליית רבי יהודה החסיד. סבו של החיד"א היה הראשון לציון הרב אברהם בן דוד יצחקי. | החיד"א נולד ב[[ירושלים]] לרבי רפאל יצחק זרחיה אזולאי, אשר היה נינו של המקובל רבי אברהם אזולאי. אביו היה דור חמישי ל[[אנוסי ספרד]] שעלה מהעיר פאס, מרוקו, והתיישב בחברון. אמו הייתה ממוצא אשכנזי, בתו של המקובל יוסף בייאלר שעלה לירושלים בעליית רבי יהודה החסיד. סבו של החיד"א היה הראשון לציון הרב אברהם בן דוד יצחקי. | ||
התחנך בירושלים אצל תלמידי חכמים, ביניהם בישיבת "יפאר ענוים" אצל רבי יונה נבון {{הערה|מחבר "נחפה בכסף"}} שהחיד"א הפך לתלמידו המובהק. רבו זה הרגילו בעודו צעיר לכתוב תשובות בהלכה והיה מעבד עמו את כתביו ומעיר את הערותיו. אחרי כן למד זמן מה בישיבת "כנסת ישראל" אצל רבי חיים בן עטר מחבר הספר אור החיים. בישיבת "בית יעקב" {{הערה|אצל רבי יצחק הכהן רפפורט}}, ולבסוף יחד עם רבי יום טוב אלגאזי בישיבת המקובלים בית אל למד בחבורתו של רבי שלום שרעבי {{הערה|הרש"ש}} {{הערה|שהיה ראש הישיבה וגדול המקובלים}}. | התחנך בירושלים אצל תלמידי חכמים, ביניהם בישיבת "יפאר ענוים" אצל רבי יונה נבון{{הערה|מחבר "נחפה בכסף"}} שהחיד"א הפך לתלמידו המובהק. רבו זה הרגילו בעודו צעיר לכתוב תשובות בהלכה והיה מעבד עמו את כתביו ומעיר את הערותיו. אחרי כן למד זמן מה בישיבת "כנסת ישראל" אצל רבי חיים בן עטר מחבר הספר אור החיים. בישיבת "בית יעקב"{{הערה|אצל רבי יצחק הכהן רפפורט}}, ולבסוף יחד עם רבי יום טוב אלגאזי בישיבת המקובלים בית אל למד בחבורתו של רבי שלום שרעבי{{הערה|הרש"ש}}{{הערה|שהיה ראש הישיבה וגדול המקובלים}}. | ||
===משפחתו=== | ===משפחתו=== | ||
אשתו הראשונה הייתה רחל בת הרב ניסים ברכה מחכמי ירושלים. ממנה נולדו לו שני בנים {{הערה|שהם היו שד"רים}}: הרב רפאל ישעיה, היה אב בית-דין באנקונה {{הערה|שבאיטליה}}, והרב אברהם שהיה מחכמי ירושלים. ושלש בנות: שרה שהייתה נשואה לתושב ליוורנו, ושמחה אשת הרב אברהם, בנו של הרב דוד פארדו. בת שלישית קלרה נפטרה בילדותה. בעת היותו בתוניס בשליחות הקהילה היהודית בחברון נפטרה אשתו בחברון בכ' סיון תקל"ג. | אשתו הראשונה הייתה רחל בת הרב ניסים ברכה מחכמי ירושלים. ממנה נולדו לו שני בנים{{הערה|שהם היו שד"רים}}: הרב רפאל ישעיה, היה אב בית-דין באנקונה{{הערה|שבאיטליה}}, והרב אברהם שהיה מחכמי ירושלים. ושלש בנות: שרה שהייתה נשואה לתושב ליוורנו, ושמחה אשת הרב אברהם, בנו של הרב דוד פארדו. בת שלישית קלרה נפטרה בילדותה. בעת היותו בתוניס בשליחות הקהילה היהודית בחברון נפטרה אשתו בחברון בכ' סיון תקל"ג. | ||
==מסעות החיד"א== | ==מסעות החיד"א== | ||
את מסעותיו הארוכים תיעד החיד"א ביומן מסע שכתב לעצמו בשם '''"מעגל טוב"'''. אל מסעו הראשון לטובת הקהילה בחברון, שנמשך שש שנים, יצא בד' שבט תקי"ג וחזר לירושלים ביום ד' ניסן תקי"ח. בשנת תקכ"א הוצעה לחיד"א משרת ה'חכם' בקהילה הספרדית והפורטוגזית באמסטרדם, החשובה והעשירה מבין הקהילות הספרדיות בעולם, אך הוא סירב להצעה ונשאר כמה שנים בירושלים וכיהן בה כדיין. | את מסעותיו הארוכים תיעד החיד"א ביומן מסע שכתב לעצמו בשם '''"מעגל טוב"'''. אל מסעו הראשון לטובת הקהילה בחברון, שנמשך שש שנים, יצא בד' שבט תקי"ג וחזר לירושלים ביום ד' ניסן תקי"ח. בשנת תקכ"א הוצעה לחיד"א משרת ה'חכם' בקהילה הספרדית והפורטוגזית באמסטרדם, החשובה והעשירה מבין הקהילות הספרדיות בעולם, אך הוא סירב להצעה ונשאר כמה שנים בירושלים וכיהן בה כדיין. | ||
בין שתי השליחויות מטעם קהילת חברון יצא החיד"א לקושטא כשליח יהודי ירושלים, כדי לנסות ולשכנע את השלטונות העות'מאניים לבטל מינוי לא ראוי של מנהיג לקהילה - אך נכשל במשימתו. הוא לא חזר לירושלים ובחר לעבור למצרים. בשבט תקכ"ד יצא למצרים והיה רב ואב בית הדין בקהיר חמש שנים עד ה' אדר ב' תקכ"ט. בעקבות אירועים פוליטיים במצרים, חזר בכ"ד סיון | בין שתי השליחויות מטעם קהילת חברון יצא החיד"א לקושטא כשליח יהודי ירושלים, כדי לנסות ולשכנע את השלטונות העות'מאניים לבטל מינוי לא ראוי של מנהיג לקהילה - אך נכשל במשימתו. הוא לא חזר לירושלים ובחר לעבור למצרים. בשבט תקכ"ד יצא למצרים והיה רב ואב בית הדין בקהיר חמש שנים עד ה' אדר ב' תקכ"ט. בעקבות אירועים פוליטיים במצרים, חזר בכ"ד סיון לארץ והתיישב בחברון. | ||
===פטירתו=== | ===פטירתו=== | ||
שורה 30: | שורה 30: | ||
==החיד"א בליובאוויטש== | ==החיד"א בליובאוויטש== | ||
בעלון [[פרדס חב"ד]] {{הערה|גליון17 עמ' 234}}, מובא שם דוגמאות על הרב החיד"א שמעיד על ביקוריו ב"גן חיות", וכן [[אדמו"ר]] [[מוהרש"ב]] למד מתמונות של בעלי-חיים טמאים בעבודת ה'. {{הערה|ראה שם עמ' 235}} ורמז על ביקוריו של הרבי נשיא-דורינו ב"גן חיות" {{הערה|תיאור מסויים חדש נמצא ב'ימי מלך' כרך א' הנמצא בדפוס}} | |||
{{להשלים}} | |||
בעלון [[פרדס חב"ד]]{{הערה|גליון17 עמ' 234}}, מובא שם דוגמאות על הרב החיד"א שמעיד על ביקוריו ב"גן חיות", וכן [[אדמו"ר]] [[מוהרש"ב]] למד מתמונות של בעלי-חיים טמאים בעבודת ה'.{{הערה|ראה שם עמ' 235}} ורמז על ביקוריו של הרבי נשיא-דורינו ב"גן חיות"{{הערה|תיאור מסויים חדש נמצא ב'ימי מלך' כרך א' הנמצא בדפוס}} | |||
==חיבוריו== | ==חיבוריו== | ||
{{טורים|תוכן= | |||
===הלכה, פרשנות, דרושים=== | ===הלכה, פרשנות, דרושים=== | ||
שורה 52: | שורה 54: | ||
*"בית מנוחה" - סדר לימוד ליארצייט | *"בית מנוחה" - סדר לימוד ליארצייט | ||
*"מחזיק ברכה" - הלכה על חלק אורח חיים | *"מחזיק ברכה" - הלכה על חלק אורח חיים שבשולחן ערוך ובמיוחד בענייני תפלה על פי מנהגי המקובלים[4] | ||
*"כיסא דוד" | *"כיסא דוד" | ||
שורה 108: | שורה 110: | ||
*"אהל יוסף" - פירוש על תהלים | *"אהל יוסף" - פירוש על תהלים | ||
*"יוסף תהלות" - פירוש על | *"יוסף תהלות" - פירוש על תהלים | ||
*"חומת אנ"ך" - (יצא לאור: תקס"ד) פירוש על אוריתא נביאי כתובי (תנ"ך) | *"חומת אנ"ך" - (יצא לאור: תקס"ד) פירוש על אוריתא נביאי כתובי (תנ"ך) | ||
שורה 122: | שורה 124: | ||
אגרות והסכמות רבינו חיד"א, עם תולדות חייו, רשימת ספריו, מכון רבינו חיד"א בני ברק, תשס"ו. | אגרות והסכמות רבינו חיד"א, עם תולדות חייו, רשימת ספריו, מכון רבינו חיד"א בני ברק, תשס"ו. | ||
|}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
{{ניווט קבוצות | {{ניווט קבוצות | ||
שורה 137: | שורה 138: | ||
|רשימה3=רבי [[דוד בן זמרא]] • רבי [[יוסף קארו]] • רבי [[משה מטראני]] • רבי [[בצלאל אשכנזי]] • רבי [[יוסף מטראני]] • רבי [[לוי בן חביב]] • רבי [[אברהם יצחק קוק]] • הרב [[בן-ציון מאיר חי עוזיאל]] • הרב [[יצחק אייזיק הרצוג]] • הרב [[צבי פסח פרנק]] • רבי [[שלמה זלמן אוירבך]] • רבי [[אליעזר יהודה וולדנברג]] • הרב [[מרדכי אליהו]] • הרב [[יוסף שלום אלישיב]] • הרב [[עובדיה יוסף]] • הרב [[שמואל וואזנר]] • הרב [[ניסים קרליץ]] | |רשימה3=רבי [[דוד בן זמרא]] • רבי [[יוסף קארו]] • רבי [[משה מטראני]] • רבי [[בצלאל אשכנזי]] • רבי [[יוסף מטראני]] • רבי [[לוי בן חביב]] • רבי [[אברהם יצחק קוק]] • הרב [[בן-ציון מאיר חי עוזיאל]] • הרב [[יצחק אייזיק הרצוג]] • הרב [[צבי פסח פרנק]] • רבי [[שלמה זלמן אוירבך]] • רבי [[אליעזר יהודה וולדנברג]] • הרב [[מרדכי אליהו]] • הרב [[יוסף שלום אלישיב]] • הרב [[עובדיה יוסף]] • הרב [[שמואל וואזנר]] • הרב [[ניסים קרליץ]] | ||
}} | }} | ||
<noinclude>[[קטגוריה: | <noinclude> </noinclude> | ||
[[קטגוריה:אחרונים|*]] | |||
[[קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת]] |
עריכות