815
עריכות
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) מ (החלפת טקסט – "קטגוריה:כפר חב"ד: אישים" ב־"קטגוריה:אישים בכפר חב"ד") |
|||
(23 גרסאות ביניים של 8 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[ | [[קובץ:הבר.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב ישראל צבי הלוי הבר]][[קובץ:15-02-2018-00-48-49-3-740x623.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב ישראל צבי הבר (באמצע) יחד עם הרב [[מאיר בליז'ינסקי]] (מימין) ואביו הרב [[חיים אליעזר הבר]] (משמאל)]] | ||
הרב '''ישראל צבי הלוי הבר''' | הרב '''ישראל צבי הלוי הבר''' ([[תרפ"ד]] - [[תשס"ז]]) היה במשך מספר שנים שליח הרבי ב[[רומניה]], ובתקופות אחרות כ[[משפיע]] וכ[[גבאי]] ב[[נחלת בנימין|בית כנסת בנחלת בנימין]] ב[[תל אביב]]. וכ[[משפיע]] בשיכונים ב[[כפר חב"ד]]. | ||
==תולדות חיים== | |||
נולד בעיר [[לודז']] שב[[פולין]] ב[[י' כסלו]] [[תרפ"ד]]. אביו הרב [[חיים אליעזר הבר]], היה מ[[חסידי פולין]], והתקרב ל[[חסידות חב"ד]] על ידי אחיו הגדול יעקב טוביה הלוי, שהתגורר ב[[רוסיה]] במשך תקופה ארוכה של למעלה מעשרים שנה, שם התוודע לאורו הגדול של [[אדמו"ר הרש"ב]]. | |||
כבר בילדותו ניכרו בו כשרונות נעלים, והיה בעל זכרון מופלא ומעמיק מאוד, היה בעל חוש נגינה מיוחד במינו. אפיינו אותו יושר אמת ושמחה, ובמיוחד יראת-שמים ו[[אהבה]] עזה ללימוד התורה. | כבר בילדותו ניכרו בו כשרונות נעלים, והיה בעל זכרון מופלא ומעמיק מאוד, היה בעל חוש נגינה מיוחד במינו. אפיינו אותו יושר אמת ושמחה, ובמיוחד יראת-שמים ו[[אהבה]] עזה ללימוד התורה. | ||
כשהגיע הרב הבר לגיל 11, הכניס אותו אביו ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים לודז']], שם החל ללמוד [[תניא]] עוד לפני גיל [[בר מצוה]]. בלודז' התגורר אז הרב [[זלמן שניאורסון]], נכדו של [[אדמו"ר האמצעי]], והיה מתוועד בישיבה מידי פעם ב"[[סעודה שלישית]]". ב'[[יחידות]]' הראשונה שלו, אמר [[הרבי]] לרב הבר שמכיון שלמד ב[[לודז']] בטח זכה להכיר את ר' זלמן שניאורסון. אחד מבניו של ר' זלמן, פעל על בחורי הישיבה להחליף את נוסח התפילה מנוסח [[פולין]] לנוסח אדמו"ר הזקן. | כשהגיע הרב הבר לגיל 11, הכניס אותו אביו ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים לודז']], שם החל ללמוד [[תניא]] עוד לפני גיל [[בר מצוה]]. בלודז' התגורר אז הרב [[זלמן שניאורסון]], נכדו של [[אדמו"ר האמצעי]], והיה מתוועד בישיבה מידי פעם ב"[[סעודה שלישית]]". ב'[[יחידות]]' הראשונה שלו, אמר [[הרבי]] לרב הבר שמכיון שלמד ב[[לודז']] בטח זכה להכיר את ר' זלמן שניאורסון. אחד מבניו של ר' זלמן, פעל על בחורי הישיבה להחליף את נוסח התפילה מנוסח [[פולין]] לנוסח אדמו"ר הזקן. | ||
ב[[חנוכה]] [[תרצ"ה]] עלה אביו ל[[ארץ הקודש]] על מנת להשתקע, ובערב [[יום כיפור]] [[תרצ"ו]] הצטרפה אליו משפחתו. מכיוון שבישיבת [[תורת אמת ירושלים]] לא למדו אז בחורים צעירים, ולכן במשך כשנתיים וחצי למד הרב הבר בישיבת "תורה ויראה" השייכת לזרם הקנאי הירושלמי. | ב[[חנוכה]] [[תרצ"ה]] עלה אביו ל[[ארץ הקודש]] על מנת להשתקע, ובערב [[יום כיפור]] [[תרצ"ו]] הצטרפה אליו משפחתו. מכיוון שבישיבת [[תורת אמת ירושלים]] לא למדו אז בחורים צעירים, ולכן במשך כשנתיים וחצי למד הרב הבר בישיבת "תורה ויראה" השייכת לזרם הקנאי הירושלמי. | ||
שורה 21: | שורה 18: | ||
הרב הבר לא ראה את [[הרבי הריי"צ]], אך זכה לקבל ממנו כמה מכתבים עוד בהיותו בחור. בשנת [[תש"ד]], [[נישואין|נשא]] את רעייתו ציפורה בתו של ה[[משפיע]] החסיד הרב [[מאיר בליז'ינסקי]], בברכת והסכמת הרבי הריי"צ. | הרב הבר לא ראה את [[הרבי הריי"צ]], אך זכה לקבל ממנו כמה מכתבים עוד בהיותו בחור. בשנת [[תש"ד]], [[נישואין|נשא]] את רעייתו ציפורה בתו של ה[[משפיע]] החסיד הרב [[מאיר בליז'ינסקי]], בברכת והסכמת הרבי הריי"צ. | ||
במכתב אליו הוסיף | במכתב אליו הוסיף הרבי הריי"צ הוראה שילמד שחיטה ובדיקה - הוראה שמיימית שפשרה הובן רק לאחר שנים ארוכות, כאשר העיסוק בשחיטה היוה את העילה לשליחותו לרומניה. | ||
לקראת [[ראש השנה]] [[תש"י]] קיבל מכתב ברכה מהרבי הריי"צ לשנה טובה, בחתימת יד קודשו עם ה"יוד" האשורית הידועה. | לקראת [[ראש השנה]] [[תש"י]] קיבל מכתב ברכה מהרבי הריי"צ לשנה טובה, בחתימת יד קודשו עם ה"יוד" האשורית הידועה. | ||
שורה 32: | שורה 29: | ||
גם את רעייתו עודד הרבי לעסוק בעניני ארגון [[נשי ובנות חב"ד]], והגדיר אותה כאחת "מראשי המתעסקות" בזה. בשלב מסויים חש הרב הבר כי ההעדרות הממושכת של רעייתו מהבית פוגעת בהתמסרותה לענייני הבית. מבלי שכתב על כך לרבי, הופתע לקבל מכתב ובו נאמר "לפלא שאין האנשים עוזרים להנשים בעבודתן בקדש בארגון [[נשי ובנות חב"ד]]". | גם את רעייתו עודד הרבי לעסוק בעניני ארגון [[נשי ובנות חב"ד]], והגדיר אותה כאחת "מראשי המתעסקות" בזה. בשלב מסויים חש הרב הבר כי ההעדרות הממושכת של רעייתו מהבית פוגעת בהתמסרותה לענייני הבית. מבלי שכתב על כך לרבי, הופתע לקבל מכתב ובו נאמר "לפלא שאין האנשים עוזרים להנשים בעבודתן בקדש בארגון [[נשי ובנות חב"ד]]". | ||
לקראת [[תשרי]] [[תשכ"ו]] נסע בפעם הראשונה לרבי, ונכנס ל'יחידות' פעמיים, עם בואו ולפני נסיעתו. ב'יחידות' קיבל הוראות רבות ומפורטות בעניניו האישיים. לדוגמה, הוא כתב בפתק שאם הרבי יקרב אותו זה יהיה טובת רבים כי הרבה מהשכונה בת"א ועוד יודעים שנסע לרבי. הרבי הגיב על כך בחומרה: מה שאתם אומרים שזה יהיה טובת רבים - מספיק לי טובתכם אתם. | |||
ב[[התוועדות]] [[חג הסוכות]] שנערכה בחצר [[השאלאש]], לאחר שהרבי כיבד את הזוכה בגורל לומר [[לחיים]], המשיך ואמר "און דער לאדז'ער תמים" [= והתמים מלודז'. הכוונה: שגם הוא יאמר [[לחיים]]]. | ב[[התוועדות]] [[חג הסוכות]] שנערכה בחצר [[השאלאש]], לאחר שהרבי כיבד את הזוכה בגורל לומר [[לחיים]], המשיך ואמר "און דער לאדז'ער תמים" [= והתמים מלודז'. הכוונה: שגם הוא יאמר [[לחיים]]]. | ||
באותו ביקור, שאל את הרבי ב[[יחידות]] האם לקבל הצעות | באותו ביקור, שאל את הרבי ב[[יחידות]] האם לקבל הצעות לנסוע לחו"ל כדי לעבוד שם בשחיטה, מפאת חובות גדולים שהציקו לו באותה תקופה. הרבי ענה, שמכיוון שמדובר ביציאה מ[[ארץ הקודש]], הדבר דורש שאלת רב. הרבי הוסיף, כי מכיוון שבשעה שישאל את הרב כבר יידע מסתמא לאן בכוונתו לנסוע, ויתכן שזה מקום שניתן לעשות בו לחיזוק היהדות - עליו לציין עובדה זו בפני הרב "וזה יכול להיות סיוע להיתר". | ||
כשחזר ארצה, פנה לרב אפרתי שעסק בזה, והוא אמר שראשית עליו ללמוד גם שחיטת גסות, כדי שיוכל לקבל עבודה בחו"ל. לאחר שלמד ועשה "שימוש", בערך בסיום שנת [[תשל"ב]], הגיעה הצעה שיסע ל[[רומניה]] לעבוד שם בשחיטה. הוא פנה לרב [[אלכסנדר סנדר יודאסין]], מרבני חב"ד בתל | כשחזר ארצה, פנה לרב אפרתי שעסק בזה, והוא אמר שראשית עליו ללמוד גם שחיטת גסות, כדי שיוכל לקבל עבודה בחו"ל. לאחר שלמד ועשה "שימוש", בערך בסיום שנת [[תשל"ב]], הגיעה הצעה שיסע ל[[רומניה]] לעבוד שם בשחיטה. הוא פנה לרב [[אלכסנדר סנדר יודאסין]], מרבני חב"ד בתל אביב באותם ימים, ושטח בפניו את העניין. הרב יודאסין הרהר מעט, ואחר כך שאל האם בנוסף לעבודה יוכל לנצל את ההזדמנות לעזור בהפצת היהדות באותה מדינה. הרב הבר ענה בחיוב, הוא שוב שקל את העניין - והתיר לו לנסוע. רק לאחר מכן סיפר הרב הבר לרב יודאסין את מענה הרבי אליו ביחידות. | ||
==בשליחות ב[[רומניה]]== | ==בשליחות ב[[רומניה]]== | ||
שורה 53: | שורה 49: | ||
במהלך שנת [[תשל"ד]] התגורר בקלויזנבורג - קלוז' בשמה הרומני - ובסיומה חזר לאה"ק. בשנת [[תשמ"א]], פנה אליו הרב [[בנימין אליהו גורודצקי]], בהצעה לנסוע עוד פעם לרומניה לעסוק בשחיטה ובהפצת היהדות. מאוחר יותר נודע לו שהדבר הגיע בהוראה מפורשת מהרבי. | במהלך שנת [[תשל"ד]] התגורר בקלויזנבורג - קלוז' בשמה הרומני - ובסיומה חזר לאה"ק. בשנת [[תשמ"א]], פנה אליו הרב [[בנימין אליהו גורודצקי]], בהצעה לנסוע עוד פעם לרומניה לעסוק בשחיטה ובהפצת היהדות. מאוחר יותר נודע לו שהדבר הגיע בהוראה מפורשת מהרבי. | ||
באותה נסיעה, כבר נסע לרומניה יחד עם רעייתו, ושהה שם מתחילת שנת | באותה נסיעה, כבר נסע לרומניה יחד עם רעייתו, ושהה שם מתחילת שנת תשמ"א עד [[חג הפסח]] של שנת [[תשמ"ח]] - למעלה משבע שנים רצופות. העילה הרשמית הייתה עיסוקו כשוחט של הקהילה, כשאת החוזה הוא מחדש מידי שנה בשנה בהתאם להוראת הרבי. במשך שהותו שם עסק בהפצת היהדות, לא רק בבוקרשט הבירה, אלא גם בכל ערי רומניה. | ||
באותו זמן, שלט ברומניה הרודן הקומוניסטי צ'אושסקו ימ"ש. | באותו זמן, שלט ברומניה הרודן הקומוניסטי צ'אושסקו ימ"ש. | ||
שורה 66: | שורה 62: | ||
הרב רוזן הגיב, כי מאז תחילת השלטון הקומוניסטי לא הודפס אף ספר יהדות ברומניה, ואין לו שום סיבה לדרוש את הדפסת התניא עבור יהודי רומניה, שבקושי יודעים לקרוא. האפשרות היחידה, סיכם, היא לומר שהרבי מליובאוויטש - אותו הכירו היטב בגוש המזרחי - ציוה להדפיס את [[ספר התניא]] בכל מקום בעולם שיש בו יהודים, ולכן הינו מבקש שתינתן האפשרות להדפיס את הספר גם במדינת רומניה. | הרב רוזן הגיב, כי מאז תחילת השלטון הקומוניסטי לא הודפס אף ספר יהדות ברומניה, ואין לו שום סיבה לדרוש את הדפסת התניא עבור יהודי רומניה, שבקושי יודעים לקרוא. האפשרות היחידה, סיכם, היא לומר שהרבי מליובאוויטש - אותו הכירו היטב בגוש המזרחי - ציוה להדפיס את [[ספר התניא]] בכל מקום בעולם שיש בו יהודים, ולכן הינו מבקש שתינתן האפשרות להדפיס את הספר גם במדינת רומניה. | ||
בימים ההם, הופיעה באחד העיתונים המרכזיים ברומניה כתבת נאצה ארסית נגד הרב רוזן, בטענות מטענות שונות. לרב רוזן היה ברור, שלא מדובר בגחמה פרטית של עיתונאי, שהרי ברומניה לא היה מושג של עיתונות חופשית וכל התקשורת | בימים ההם, הופיעה באחד העיתונים המרכזיים ברומניה כתבת נאצה ארסית נגד הרב רוזן, בטענות מטענות שונות. לרב רוזן היה ברור, שלא מדובר בגחמה פרטית של עיתונאי, שהרי ברומניה לא היה מושג של עיתונות חופשית וכל התקשורת הייתה משועבדת ל"מפלגה" ולעומד בראשה, ואם כן, אין זה אלא רמז עבה היישר מהחלונות הגבוהים, שמשהו אירע והוא נמצא על הכוונת. | ||
הדבר עורר גל מחאות ממנהיגים יהודיים בעולם, אך הרב רוזן היה אחוז עדיין פחד ובהלה, וביקש מהרב הבר לפנות לרבי שישגר גם הוא מברק מחאה לצ'אושסקו. תשובת הרבי הייתה שזכות הדפסת התניא תעמוד לו. היה זה ב[[פורים]] תשד"מ. | הדבר עורר גל מחאות ממנהיגים יהודיים בעולם, אך הרב רוזן היה אחוז עדיין פחד ובהלה, וביקש מהרב הבר לפנות לרבי שישגר גם הוא מברק מחאה לצ'אושסקו. תשובת הרבי הייתה שזכות הדפסת התניא תעמוד לו. היה זה ב[[פורים]] תשד"מ. | ||
שורה 81: | שורה 77: | ||
כאשר חשבו איפה לקבוע את מקום דירתם, כתב הרבי "לעשות כרצון זוגתו תי'", ובהתאם לזה קבעו את דירתם ב[[כפר חב"ד]], שם שימש כ[[משפיע]] בשיכונים החדשים. | כאשר חשבו איפה לקבוע את מקום דירתם, כתב הרבי "לעשות כרצון זוגתו תי'", ובהתאם לזה קבעו את דירתם ב[[כפר חב"ד]], שם שימש כ[[משפיע]] בשיכונים החדשים. | ||
בשנים האחרונות חלה ר' ישראל, אך למרות זאת לא נתן למשפחתו לחוש בזה, והשרה מסביבו אווירה של שמחה חסידית. וניצל את זמנו ללימוד התורה ואמירת תהלים. | גם אחרי [[ג' תמוז תשנ"ד|ג' תמוז]] המשיך בפירסום האמונה הטהורה ב[[נצחיות חייו של הרבי מלך המשיח|נצחיות חייו של הרבי מלך המשיח שליט"א]] והתגשמות [[הרבי כמלך המשיח|נבואת הגאולה]], ואף השתתף ב[[כינוסי גאולה ומשיח - תשנ"ה|כינוסי גאולה ומשיח]] שהתקיימו בשנת [[תשנ"ה]] על ידי הרב [[זמרוני ציק]]. | ||
בשנים האחרונות חלה ר' ישראל, אך למרות זאת לא נתן למשפחתו לחוש בזה, והשרה מסביבו אווירה של שמחה חסידית. וניצל את זמנו ללימוד התורה ואמירת תהלים. | |||
==פטירתו== | ==פטירתו== | ||
שורה 95: | שורה 93: | ||
*הרב [[שמואל הבר]] מ[[קראון הייטס]]. | *הרב [[שמואל הבר]] מ[[קראון הייטס]]. | ||
בנותיו: | בנותיו: | ||
*מרת רחל | *מרת [[רחל הנדל]] מ[[צפת]]. | ||
*מרת טברדוביץ מ[[כפר חב"ד]]. | *מרת ברכה טברדוביץ מ[[כפר חב"ד]]. | ||
*נכדו הרב [[מנחם מענדל הנדל]] | *נכדו הרב [[מנחם מענדל הנדל]] | ||
* נכדו הרב [[שמואל הנדל]] - מנהל [[מטה משיח]] ב[[ארץ הקודש]] | * נכדו הרב [[שמואל הנדל]] - מנהל [[מטה משיח]] ב[[ארץ הקודש]] | ||
שורה 105: | שורה 103: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http:// | *[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=24813 חב"ד אינפו מדווח על פטירת הרב ישראל צבי הבר] | ||
*'''[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=45332 משפחת הבר מתקרבת לליובאוויטש ● מיוחד]''' - כתבה מתוך הספר על שמו - {{אינפו|}} | *'''[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=45332 משפחת הבר מתקרבת לליובאוויטש ● מיוחד]''' - כתבה מתוך הספר על שמו - {{אינפו|}} | ||
*'''[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=46078 הרב הבר נגד מבזי הרבי]''' - {{אינפו|}} | *'''[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=46078 הרב הבר נגד מבזי הרבי]''' - {{אינפו|}} | ||
שורה 111: | שורה 109: | ||
{{מיון רגיל:הבר ישראל צבי}} | {{מיון רגיל:הבר ישראל צבי}} | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | ||
[[קטגוריה:חסידים | [[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה:שלוחים באירופה]] | [[קטגוריה:שלוחים באירופה]] | ||
[[קטגוריה:שלוחים שנפטרו]] | [[קטגוריה:שלוחים שנפטרו]] | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:אישים בתל אביב]] | ||
[[קטגוריה:אישים בכפר חב"ד]] | [[קטגוריה:אישים בכפר חב"ד]] | ||
[[קטגוריה:משפיעים בקהילות חב"ד]] | [[קטגוריה:משפיעים בקהילות חב"ד]] | ||
[[קטגוריה:אישים הטמונים בחלקת חב"ד הר הזיתים]] | [[קטגוריה:אישים הטמונים בחלקת חב"ד הר הזיתים]] | ||
[[קטגוריה:בוגרי | [[קטגוריה:בוגרי אחי תמימים תל אביב]] | ||
[[קטגוריה:בוגרי תורת אמת ירושלים]] | [[קטגוריה:בוגרי תורת אמת ירושלים]] | ||
[[קטגוריה:משפחת הבר]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרפ"ד]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשס"ז]] |
עריכות