1,731
עריכות
תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
אין תקציר עריכה |
||
(7 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:אנדרטה ניקולייב.jpg|שמאל|ממוזער|250px|אנדרטה בחצר הבית שבו נולד הרבי בניקולייב]] | [[קובץ:אנדרטה ניקולייב.jpg|שמאל|ממוזער|250px|אנדרטה בחצר הבית שבו נולד הרבי בניקולייב]] | ||
'''ניקולאייב''' (מכונה גם בשם '''מיקולייב''') הינה העיר בה נולד [[הרבי]]. | '''ניקולאייב''' (מכונה גם בשם '''מיקולייב''') הינה העיר בה נולד [[הרבי]]. | ||
הרבה מ[[ניגוני חב"ד]] באים מעיר זו שהייתה מפורסמת בניגוניה - חלק מהשירים (חוברו/הובאו) ממשפחת ינובסקי (הרב מאיר שלמה, ואחיו, וכמו כן אביהם שהיה גם כן בעל מנגן) וממשפחת [[חריטונוב]] ועוד{{הערה|ההשערה מדברת על כרבע מכלל הניגונים החב"דיים!}}. | הרבה מ[[ניגוני חב"ד]] באים מעיר זו שהייתה מפורסמת בניגוניה - חלק מהשירים (חוברו/הובאו) ממשפחת ינובסקי (הרב מאיר שלמה, ואחיו, וכמו כן אביהם שהיה גם כן בעל מנגן) וממשפחת [[חריטונוב]] ועוד{{הערה|ההשערה מדברת על כרבע מכלל הניגונים החב"דיים!}}. | ||
שורה 10: | שורה 8: | ||
העיר ניקולייב שבדרום אוקראינה, שוכנת על שפת הים השחור במקום בו נשפכים נהרות הבוג והאינגולה. בעיר היה נמל חשוב אליו היו מגיעות ספינות ומפליגות ממנו. | העיר ניקולייב שבדרום אוקראינה, שוכנת על שפת הים השחור במקום בו נשפכים נהרות הבוג והאינגולה. בעיר היה נמל חשוב אליו היו מגיעות ספינות ומפליגות ממנו. | ||
סביב העיר הוקמו על ידי רבותינו נשיאינו עשרות [[המושבות היהודיות בפלך חרסון|מושבות (קלוניות) יהודיות]], בהן התיישבו אלפי חסידי חב"ד, שעסקו בעבודת אדמה. מאז ייסודה של העיר בשנת [[תקמ"ח]], גרו בה יהודים, אולם בשנת [[תקצ"ד]] גורשו היהודים ממנה, והיהודי היחיד שנותר בה היה ר' שלמה ישעיה רפאלוביץ, קבלן שעסק בבניית אוניות. ההיתר הגיע בזכות דודתו [[המומע לאה]], אישה יהודיה שסרה מהדרך ונישאה למפקד הצי הרוסי שהיה מקורב לצאר ניקולאי. ההיתר כלל גם את העוזרים והעובדים של ר' שלמה ישעיה, והוא ניצל זאת עד תום. עם הזמן הביא עוד ועוד יהודים בכדי לעבוד בבניית האוניות, עד שהתגבשה קהילה שהוא עמד בראשה. לקהילה זו מונה רב חב"די ושמו הרב [[אפרים זלמן ראזומנע]], מחסידי [[אדמו"ר הזקן]] ו[[אדמו"ר האמצעי]]. | סביב העיר הוקמו על ידי רבותינו נשיאינו עשרות [[המושבות היהודיות בפלך חרסון|מושבות (קלוניות) יהודיות]], בהן התיישבו אלפי חסידי חב"ד, שעסקו בעבודת אדמה. מאז ייסודה של העיר בשנת [[תקמ"ח]], גרו בה יהודים, אולם בשנת [[תקצ"ד]] גורשו היהודים ממנה, | ||
באותה תקופה חלו על העיר חוקי [[תחום המושב]] (חוק שאסר על יהודים לגור בערים הגדולות אלא אם האדם היה [[עשירות|עשיר]] או נושא משרה חשובה) והיהודי היחיד שנותר בה היה ר' שלמה ישעיה רפאלוביץ, קבלן שעסק בבניית אוניות. ההיתר הגיע בזכות דודתו [[המומע לאה]], אישה יהודיה שסרה מהדרך ונישאה למפקד הצי הרוסי שהיה מקורב לצאר ניקולאי. ההיתר כלל גם את העוזרים והעובדים של ר' שלמה ישעיה, והוא ניצל זאת עד תום. עם הזמן הביא עוד ועוד יהודים בכדי לעבוד בבניית האוניות, עד שהתגבשה קהילה שהוא עמד בראשה. לקהילה זו מונה רב חב"די ושמו הרב [[אפרים זלמן ראזומנע]], מחסידי [[אדמו"ר הזקן]] ו[[אדמו"ר האמצעי]]. | |||
בשנת [[תר"ז]] בערך, נפטר ר' שלמה ישעיה. בנו ר' סנדר שהיה אף הוא קבלן בניית אוניות, מילא את מקומו גם בראשות הקהילה, והוא החליט כי לקהילה דרוש גם מו"צ שיהיה לעזר לקהילה בפסיקת הלכות. לשם כך הביא בשנת [[תר"י]] בערך, את הרב [[אברהם דוד לאוואוט]]. כאשר רב העיר נפטר בין השנים [[תרי"ז]] ל[[תר"כ]], מונה הרב לאוואט לרב העיר כמו גם לארבעים המושבות סביבותיה. המינוי הוסכם על הקהילה והממשלה גם יחד. | בשנת [[תר"ז]] בערך, נפטר ר' שלמה ישעיה. בנו ר' סנדר שהיה אף הוא קבלן בניית אוניות, מילא את מקומו גם בראשות הקהילה, והוא החליט כי לקהילה דרוש גם מו"צ שיהיה לעזר לקהילה בפסיקת הלכות. לשם כך הביא בשנת [[תר"י]] בערך, את הרב [[אברהם דוד לאוואוט]]. כאשר רב העיר נפטר בין השנים [[תרי"ז]] ל[[תר"כ]], מונה הרב לאוואט לרב העיר כמו גם לארבעים המושבות סביבותיה. המינוי הוסכם על הקהילה והממשלה גם יחד. | ||
שורה 18: | שורה 17: | ||
לאחר כמה שנים שוב התירה הממשלה ליהודים להתיישב בעיר והקהילה הלכה והתפתחה, עד אשר בשנת [[תרנ"ז]] התגוררו בה כעשרים אלף יהודים שהיוו כעשרים אחוז מכלל האוכלוסייה. | לאחר כמה שנים שוב התירה הממשלה ליהודים להתיישב בעיר והקהילה הלכה והתפתחה, עד אשר בשנת [[תרנ"ז]] התגוררו בה כעשרים אלף יהודים שהיוו כעשרים אחוז מכלל האוכלוסייה. | ||
==עיר הולדת כ"ק אדמו"ר | ==עיר הולדת כ"ק אדמו"ר== | ||
ב[[י"א ניסן תרס"ב]] נולד בעיר כ"ק אדמו"ר שליט"א להוריו הרב [[לוי יצחק שניאורסון|לוי יצחק]] והרבנית חנה בתו של רב העיר הרב [[מאיר שלמה ינובסקי]]. | ב[[י"א ניסן תרס"ב]] נולד בעיר כ"ק אדמו"ר שליט"א להוריו הרב [[לוי יצחק שניאורסון|לוי יצחק]] והרבנית חנה בתו של רב העיר הרב [[מאיר שלמה ינובסקי]]. | ||
שורה 25: | שורה 24: | ||
התייחסות מיוחד ביותר בא הרבי מעיר כיצד הוא זוכר את חיי החסידים בניקולייב במכתב{{הערה| chabadlibrary.org/books/admur/ig/14/5100.htm אגרות קודש כרך יד אגרת ה'ק}} לרב שמואל בצלאל אלטהויז שמוצאו מהעיר חותם הרבי "ולבשר טוב תמיד כל היומים '''ובשמחה כמנהג ניקאלאייעוו ואנשיה מאז'''". | התייחסות מיוחד ביותר בא הרבי מעיר כיצד הוא זוכר את חיי החסידים בניקולייב במכתב{{הערה| chabadlibrary.org/books/admur/ig/14/5100.htm אגרות קודש כרך יד אגרת ה'ק}} לרב שמואל בצלאל אלטהויז שמוצאו מהעיר חותם הרבי "ולבשר טוב תמיד כל היומים '''ובשמחה כמנהג ניקאלאייעוו ואנשיה מאז'''". | ||
== | ==רבני העיר החסידיים== | ||
*הרב [[אברהם דוד לאוואט]] | *הרב [[אברהם דוד לאוואט]]{{הערה|אבי סבו של הרבי}} | ||
*הרב [[מאיר שלמה ינובסקי]] | *הרב [[מאיר שלמה ינובסקי]]{{הערה|סבו של הרבי שהיה חסיד של הרבי הרש"ב}} | ||
*הרב [[שמואל שניאורסון (דוד אדמו"ר שליט"א)]] | *הרב [[שמואל שניאורסון (דוד אדמו"ר שליט"א)]] {{הערה|חתנו דל הרב מאיר שלמה ינובסקי}} {{הערה|כיהן כ'רב מטעם' שהוסמך לתפקיד זה ע"י השלטונות הסובייטים.}} | ||
*הרב [[שלום דובער גוטליב]] - שליח הרבי ורב העיר ניקולייב. | *הרב [[שלום דובער גוטליב]] - שליח הרבי ורב העיר ניקולייב. | ||
שורה 41: | שורה 40: | ||
==העיר כיום== | ==העיר כיום== | ||
רבה של ניקולייב ושליח הרבי בעיר הוא הרב שלום גוטליב. | רבה של ניקולייב ושליח הרבי בעיר הוא הרב [[שלום דובער גוטליב]]. | ||
{{פסקה חסרה}} | |||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
שורה 49: | שורה 49: | ||
{{תבנית:עיירות באוקראינה}} | {{תבנית:עיירות באוקראינה}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
עריכות