31
עריכות
חשבונו של עולם (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
|||
שורה 22: | שורה 22: | ||
ה[[חזון איש]] כתב במכתב מיוחד לתלמידיו לשמור שבת ביום ראשון בלבד, ולצום ביום חמישי בלבד, וכך נהגו תלמידיו, אך מנגד ביום צום גדליה תש"ב כינס הרב [[יצחק אייזיק הרצוג]], את כל גדולי ישראל שהיו באותו זמן בארץ ישראל (ביניהם: הרב [[שלמה יוסף זווין]], הרב [[שלמה גורן]], הרב [[איסר זלמן מלצר]], הרב [[צבי פסח פרנק]] הרב [[בן ציון מאיר חי עוזיאל]]) לדון בשאלת צום יום כיפור לפליטים השוהים ביפן, והחליטו שלא כדעת החזון איש, לשמור שבת ויום כיפור כמו בכל העולם. | ה[[חזון איש]] כתב במכתב מיוחד לתלמידיו לשמור שבת ביום ראשון בלבד, ולצום ביום חמישי בלבד, וכך נהגו תלמידיו, אך מנגד ביום צום גדליה תש"ב כינס הרב [[יצחק אייזיק הרצוג]], את כל גדולי ישראל שהיו באותו זמן בארץ ישראל (ביניהם: הרב [[שלמה יוסף זווין]], הרב [[שלמה גורן]], הרב [[איסר זלמן מלצר]], הרב [[צבי פסח פרנק]] הרב [[בן ציון מאיר חי עוזיאל]]) לדון בשאלת צום יום כיפור לפליטים השוהים ביפן, והחליטו שלא כדעת החזון איש, לשמור שבת ויום כיפור כמו בכל העולם. | ||
החסידים | גם רובם של החסידים שנקלעו למקום אכן צמו את צום '[[יום כיפור]]'ביום רביעי ושמרו את יום ה[[שבת]] כבכל העולם, כך הורה [[הרבי הריי"צ]], וכך הורה ה[[אדמו"ר מגור]] לחסידיו. אך האדמו"ר רבי [[שמעון שלום קליש]] מ[[אמשינוב]] סבר שצריך להחמיר ולחשוש לדעת שני הדעות{{הערה|ב[[המלך במסיבו]] ח"א עמ נח' כתוב שחסידי חב"ד החמירו ושמרו שבת יומיים, וכן ביום שלמחרת יום כיפור החמירו ולא אכלו יותר מה"שיעור".}}. | ||
מחלוקת זו גרמה לבלבול אדיר, כאשר חלק מהיהודים שומרים שבת ביום אחד וחלק ביום אחר, וכל אחד חילל במכוון את השבת של האחר, | מחלוקת זו גרמה לבלבול אדיר, כאשר חלק מהיהודים שומרים שבת ביום אחד וחלק ביום אחר, וכל אחד חילל במכוון את השבת של האחר, דבר שיצר לדאבון לב זלזול גדול בשמירת ובייקור יום השבת. | ||
===שבת=== | ===שבת=== |
עריכות