39,916
עריכות
מ (החלפת טקסט – " " ב־" ") |
מ (החלפת טקסט – "—" ב־"-") |
||
שורה 26: | שורה 26: | ||
בפסוק כתוב "ויאמר אלקים זאת אות הברית גו' לדורות עולם"{{הערה|בראשית ט יב}}, ואיתא במדרש רבה{{הערה|על אתר (פל"ה, ב)}}: "לדרת כתיב, פרט לשני דורות [שבהם לא נראה אות הקשת בעולם], לדורו של חזקיה ולדורו של אנשי כנסת הגדולה, [[רבי חזקיה]] מוציא דורן של אנשי כנסת הגדולה ומביא דורו של ר"ש בן יוחאי". | בפסוק כתוב "ויאמר אלקים זאת אות הברית גו' לדורות עולם"{{הערה|בראשית ט יב}}, ואיתא במדרש רבה{{הערה|על אתר (פל"ה, ב)}}: "לדרת כתיב, פרט לשני דורות [שבהם לא נראה אות הקשת בעולם], לדורו של חזקיה ולדורו של אנשי כנסת הגדולה, [[רבי חזקיה]] מוציא דורן של אנשי כנסת הגדולה ומביא דורו של ר"ש בן יוחאי". | ||
ובפ[[רש"י]] על הפסוק הובאה דרשה זו, וז"ל: {{ציטוטון|לדרת עולם | ובפ[[רש"י]] על הפסוק הובאה דרשה זו, וז"ל: {{ציטוטון|לדרת עולם - נכתב חסר, שיש דורות שלא הוצרכו לאות לפי שצדיקים גמורים היו כמו דורו של חזקיהו מלך יהודה ודורו של רבי שמעון בן יוחאי}}. | ||
[[הרבי]] מסביר{{הערה|[[לקוטי שיחות]] כרך לה, נח שיחה ג עמ' 32}}, שהמדרש ופרש"י מחולקים בטעם הדבר שדורות אלו לא הוצרכו לאות, שיש לבארו בב' אופנים: א) שזהו מצד זכות ה[[צדיק]]ים שבדור, המגינה על ה[[עולם]]. ב) מצד מצב כל אנשי הדור, שמצד צדקתם כו' אינם זקוקים לאות הקשת, שמלכתחילה אינם ראויים לעונש. | [[הרבי]] מסביר{{הערה|[[לקוטי שיחות]] כרך לה, נח שיחה ג עמ' 32}}, שהמדרש ופרש"י מחולקים בטעם הדבר שדורות אלו לא הוצרכו לאות, שיש לבארו בב' אופנים: א) שזהו מצד זכות ה[[צדיק]]ים שבדור, המגינה על ה[[עולם]]. ב) מצד מצב כל אנשי הדור, שמצד צדקתם כו' אינם זקוקים לאות הקשת, שמלכתחילה אינם ראויים לעונש. | ||
ברש"י מפורש "שיש דורות שלא הוצרכו לאות לפי ש[[צדיק]]ים גמורים היו", שתיבת "היו" מוסבת על תיבת "דורות" שלפני', שהדורות עצמם היו צדיקים גמורים. ומזה מובן, שהדוגמאות שמביא רש"י אח"כ, "כמו דורו של חזקיהו מלך יהודה ודורו של רבי שמעון בן יוחאי", אין כוונתו בזה להדגיש גודל צדקתם של שני צדיקים אלה{{הערה|ע"ד פרש"י בש"ס (כתובות שם) "ואם יש צדיק גמור בדור אין צריך אות". אבל ראה הנסמן לקמן.}}, אלא שאנשי דורו של חזקיהו ואנשי דורו של רשב"י היו צדיקים גמורים. וכדמצינו בפירוש בחז"ל{{הערה|סנהדרין צד, ב (הובא גם ביפ"ת לב"ר שם..}} לגבי דורו של חזקיהו, שבימיו "בדקו מדן ועד באר שבע ולא מצאו עם הארץ כו' ולא מצאו תינוק ותינוקת איש ואשה שלא היו בקיאין בהלכות טומאה וטהרה ועל אותו הדור הוא אומר כו'" | ברש"י מפורש "שיש דורות שלא הוצרכו לאות לפי ש[[צדיק]]ים גמורים היו", שתיבת "היו" מוסבת על תיבת "דורות" שלפני', שהדורות עצמם היו צדיקים גמורים. ומזה מובן, שהדוגמאות שמביא רש"י אח"כ, "כמו דורו של חזקיהו מלך יהודה ודורו של רבי שמעון בן יוחאי", אין כוונתו בזה להדגיש גודל צדקתם של שני צדיקים אלה{{הערה|ע"ד פרש"י בש"ס (כתובות שם) "ואם יש צדיק גמור בדור אין צריך אות". אבל ראה הנסמן לקמן.}}, אלא שאנשי דורו של חזקיהו ואנשי דורו של רשב"י היו צדיקים גמורים. וכדמצינו בפירוש בחז"ל{{הערה|סנהדרין צד, ב (הובא גם ביפ"ת לב"ר שם..}} לגבי דורו של חזקיהו, שבימיו "בדקו מדן ועד באר שבע ולא מצאו עם הארץ כו' ולא מצאו תינוק ותינוקת איש ואשה שלא היו בקיאין בהלכות טומאה וטהרה ועל אותו הדור הוא אומר כו'" - וזוהי הסיבה שלא הוצרכו לאות. | ||
[ואף שזה בא על ידי חזקיהו המלך (כמסופר בחז"ל שם{{הערה|וראה לקוטי ישחות ח"ד (ע' 1230. ע' 1235 ואילך) בנוגע לרבי יהושע בן לוי, שהוא פעל זיכוך בהדור. וראה לקו"ש חי"ז ע' 363 הערה 77.}}), מכל מקום, מה שנוגע כאן (בטעם שלא היו צריכים לאות) אינו גודל זכותו דחזקיה בזה, אלא זה שבפועל היו אנשי דורו צדיקים גמורים]. | [ואף שזה בא על ידי חזקיהו המלך (כמסופר בחז"ל שם{{הערה|וראה לקוטי ישחות ח"ד (ע' 1230. ע' 1235 ואילך) בנוגע לרבי יהושע בן לוי, שהוא פעל זיכוך בהדור. וראה לקו"ש חי"ז ע' 363 הערה 77.}}), מכל מקום, מה שנוגע כאן (בטעם שלא היו צריכים לאות) אינו גודל זכותו דחזקיה בזה, אלא זה שבפועל היו אנשי דורו צדיקים גמורים]. | ||
אבל המדרש סבירא ליה שהטעם שנתמעטו ב' דורות אלו מאות הקשת הוא מצד גודל צדקתם של חזקיהו ושל (אנשי כנסת הגדולה, או) רשב"י עצמם. וכמובן גם מהמשך דברי המדרש{{הערה|וכן בירושלמי ברכות שם.}}, שמסופר שם אודות דברי רשב"י ל[[אליהו הנביא]] בנוגע לרבי [[יהושע בן לוי]]{{הערה|ראה גם כתובות שם. מדרש תהלים שם. פסיקתא דר"כ פ' ויהי בשלח. ועוד.}}, דכיון שנראתה הקשת בימיו אין הוא כדאי לראות פניו, שמזה מובן, שהמעלה של אי ראיית קשת שבימי רשב"י מתייחסת לרשב"י עצמו (ולא לאנשי דורו), שמצד גודל צדקתו של רבי [[שמעון בר יוחאי]] לא נראתה קשת בימיו. וכן מובן ממה שהמדרש ממשיך ומבאר עוד כמה מעלות ושבחים של רשב"י, כי שבחים אלה מוסיפים ביאור בטעם שלא נראתה קשת בימיו{{הערה|ראה נזר הקודש (השלם) לב"ר שם. | אבל המדרש סבירא ליה שהטעם שנתמעטו ב' דורות אלו מאות הקשת הוא מצד גודל צדקתם של חזקיהו ושל (אנשי כנסת הגדולה, או) רשב"י עצמם. וכמובן גם מהמשך דברי המדרש{{הערה|וכן בירושלמי ברכות שם.}}, שמסופר שם אודות דברי רשב"י ל[[אליהו הנביא]] בנוגע לרבי [[יהושע בן לוי]]{{הערה|ראה גם כתובות שם. מדרש תהלים שם. פסיקתא דר"כ פ' ויהי בשלח. ועוד.}}, דכיון שנראתה הקשת בימיו אין הוא כדאי לראות פניו, שמזה מובן, שהמעלה של אי ראיית קשת שבימי רשב"י מתייחסת לרשב"י עצמו (ולא לאנשי דורו), שמצד גודל צדקתו של רבי [[שמעון בר יוחאי]] לא נראתה קשת בימיו. וכן מובן ממה שהמדרש ממשיך ומבאר עוד כמה מעלות ושבחים של רשב"י, כי שבחים אלה מוסיפים ביאור בטעם שלא נראתה קשת בימיו{{הערה|ראה נזר הקודש (השלם) לב"ר שם. - ודלא כמ"ש ביפה תואר (השלם) לב"ר שם, ששבחים אלה הובאו שם רק דרך אגב.}}. | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:מלכים]] | [[קטגוריה:מלכים]] |
עריכות