19,207
עריכות
מ (החלפת טקסט – " " ב־" ") |
מ (החלפת טקסט – "’" ב־"'") |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[תמונה:גולדברג.jpg|left|thumb|240px|הרב גולדברג מגיש לרבי אלבום על פעילותו עם העולים החדשים משנת תנש”א]] | [[תמונה:גולדברג.jpg|left|thumb|240px|הרב גולדברג מגיש לרבי אלבום על פעילותו עם העולים החדשים משנת תנש”א]] | ||
הרב '''אברהם גולדברג''' ע”ה נולד בחג הגאולה [[י"ב תמוז תרפ"ז|יב תמוז]] [[תשי"א]] בעיר | הרב '''אברהם גולדברג''' ע”ה נולד בחג הגאולה [[י"ב תמוז תרפ"ז|יב תמוז]] [[תשי"א]] בעיר צ'יליאבינסק שבאורל. הוא נולד לאביו הרב יצחק שי', חסיד ברסלב שברח מ[[פולין]] בתקופת [[מלחמת העולם השנייה]], ולאמו מרת טויבע ע”ה שנמלטה מבסרביה. | ||
הרב גולדברג היה עסקן פעלתן ובעל מרץ. היה מה[[חסיד]]ים הראשונים שהתיישבו ב[[צפת]] על פי הוראת [[הרבי]] מלך המשיח. במשך כשלושים שנה פעל בתחומים רבים; יזם ועסק במבצעי ומוסדות הרבי ובמגוון תחומים נוספים למען הקהילה. הוא היה ממקימי הישיבה הגדולה [[בית לוי יצחק]] בצפת ונטל חלק מכריע בהקמת קריית המבנים של ‘[[בית חנה צפת]] | הרב גולדברג היה עסקן פעלתן ובעל מרץ. היה מה[[חסיד]]ים הראשונים שהתיישבו ב[[צפת]] על פי הוראת [[הרבי]] מלך המשיח. במשך כשלושים שנה פעל בתחומים רבים; יזם ועסק במבצעי ומוסדות הרבי ובמגוון תחומים נוספים למען הקהילה. הוא היה ממקימי הישיבה הגדולה [[בית לוי יצחק]] בצפת ונטל חלק מכריע בהקמת קריית המבנים של ‘[[בית חנה צפת]]'. בשנים האחרונות פעל במרץ עם העולים החדשים ובענייני הפצת בשורת הגאולה. | ||
ביום י”ג ניסן תשס"ג, יום ההילולא של [[אדמו"ר הצמח צדק]], בשיאן של ההכנות לחג החירות, נפטר בפתאומיות. | ביום י”ג ניסן תשס"ג, יום ההילולא של [[אדמו"ר הצמח צדק]], בשיאן של ההכנות לחג החירות, נפטר בפתאומיות. | ||
שורה 8: | שורה 8: | ||
==ילדותו== | ==ילדותו== | ||
בצ'יליאבינסק לא היו יהודים רבים ששמרו מצוות, ומכיון שכך היה קושי לחנך את הילדים כראוי בעיר זו. זו הסיבה שהמשפחה עברה להתגורר ב[[סמרקנד]], וכעבור שנתיים הגיעה ל[[טשקנט]]. אברהם היה אז בן שבע שנים בלבד. בערים אלו היה ריכוז גדול של יהודים שומרי מצוות, ובתוכם חסידי חב”ד רבים. | |||
בשל חוק חינוך חובה שהיה אז ברוסיה, נשלח עם אחותו רחל ללמוד | בשל חוק חינוך חובה שהיה אז ברוסיה, נשלח עם אחותו רחל ללמוד ב'שקולע', אולם בשבת היו מדירים רגליהם מבית הספר. | ||
אברהם הקטן השלים את לימודי היהדות עם אביו ועם הרב לוי פרסמן, עמם למד כל יום בשעות אחר הצהרים. בגיל עשר נשלח ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים סמרקנד]]. | אברהם הקטן השלים את לימודי היהדות עם אביו ועם הרב לוי פרסמן, עמם למד כל יום בשעות אחר הצהרים. בגיל עשר נשלח ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים סמרקנד]]. | ||
שורה 20: | שורה 20: | ||
הוריו לא המתינו עד לזמן יציאתם שלהם, וברגע שהתאפשר, שלחוהו לארץ הקודש, שם התקבל על ידי דודו שהתגורר ברמת גן. בני המשפחה התפלאו מאד לראות בחור ישיבה לכל דבר עומד מולם. הם ידעו כי כמעט בלתי אפשרי לשמור על יהדות ברוסיה. הוריו ואחותו הצטרפו אליו לאחר כחודש ימים. | הוריו לא המתינו עד לזמן יציאתם שלהם, וברגע שהתאפשר, שלחוהו לארץ הקודש, שם התקבל על ידי דודו שהתגורר ברמת גן. בני המשפחה התפלאו מאד לראות בחור ישיבה לכל דבר עומד מולם. הם ידעו כי כמעט בלתי אפשרי לשמור על יהדות ברוסיה. הוריו ואחותו הצטרפו אליו לאחר כחודש ימים. | ||
כיון שלמד בישיבת חב”ד בסמרקנד, טבעי היה שימשיך את לימודיו בחב”ד, והוא עבר ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]], שם שקד על לימודיו. עם תום לימודיו בישיבה, המשיך | כיון שלמד בישיבת חב”ד בסמרקנד, טבעי היה שימשיך את לימודיו בחב”ד, והוא עבר ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]], שם שקד על לימודיו. עם תום לימודיו בישיבה, המשיך ל'[[קבוצה]]'. | ||
בתקופה זו הגיע אביו לניו-יורק ונכנס ל[[יחידות]] אצל [[הרבי]]. הוא ביקש ברכה לשידוך עבור בנו. הרבי השיב תשובה מורכבת שתוכנה היה: אם הוא נשאר באמריקה שימשיך ללמוד, ואם הוא חוזר לארץ הקודש - | בתקופה זו הגיע אביו לניו-יורק ונכנס ל[[יחידות]] אצל [[הרבי]]. הוא ביקש ברכה לשידוך עבור בנו. הרבי השיב תשובה מורכבת שתוכנה היה: אם הוא נשאר באמריקה שימשיך ללמוד, ואם הוא חוזר לארץ הקודש - ה' יעזור. לאחר כמה חודשים בהם למד ב-770, חזר לארץ וכעבור זמן קצר השתדך עם מרת יהודית, בתו של החסיד הרב [[יעקב פלס]]. | ||
לאחר החתונה קבע את מקום מגוריו בכפר חב”ד. | לאחר החתונה קבע את מקום מגוריו בכפר חב”ד. | ||
שורה 36: | שורה 36: | ||
כשהרבי מלך המשיח דיבר על הצורך לפתוח [[בית חב"ד|בתי חב”ד]] - לקח על עצמו יחד עם גורמים נוספים, לסדר אברכים צעירים בשליחות בישובים שמסביב לצפת. | כשהרבי מלך המשיח דיבר על הצורך לפתוח [[בית חב"ד|בתי חב”ד]] - לקח על עצמו יחד עם גורמים נוספים, לסדר אברכים צעירים בשליחות בישובים שמסביב לצפת. | ||
בשנת תשל”ח ייסד את ישיבת '[[בית לוי יצחק]]', בה למדו תלמידים מכיתה | בשנת תשל”ח ייסד את ישיבת '[[בית לוי יצחק]]', בה למדו תלמידים מכיתה ו' ולאחר מכן בישיבה קטנה. הישיבה היוותה מוסד פנימייתי לנערים מאזור הצפון, אותה ניהל במשך כמה שנים. כשנפתחה הישיבה הגדולה, הוא היה יד ימינו של מנהל הישיבה הרב [[אלתר אליהו פרידמן]]. | ||
ב‘[[בית חנה]] | ב‘[[בית חנה]]' היה חבר הנהלה. במקום זה פעל במסירות למעלה מעשרים שנה עד יומו האחרון. | ||
הרב גולדברג היה ממקימי המוסד לבנות ‘בית | הרב גולדברג היה ממקימי המוסד לבנות ‘בית חנה' המאכלס מאות תלמידות בכל הגילאים. הוא השיג תקציבים רבים והשקיע רבות בפיתוח המוסד. | ||
תפקידו הרשמי היה סמנכ”ל המוסדות, אך בפועל הוא עסק בהרבה תחומים ובמרכזם פיתוח ובנייה. | תפקידו הרשמי היה סמנכ”ל המוסדות, אך בפועל הוא עסק בהרבה תחומים ובמרכזם פיתוח ובנייה. | ||
שורה 46: | שורה 46: | ||
==הדפסת התניא בלבנון== | ==הדפסת התניא בלבנון== | ||
אחת היוזמות החשובות שעסק בה, היתה [[הדפסת התניא]] בלבנון בעת מלחמת שלום הגליל. צה”ל כבש אז חלקים נרחבים מלבנון והוא חשב שצריך להדפיס את התניא בערים הכבושות בלבנון. כיון שצפת היתה קהילת חב”ד הקרובה ביותר ללבנון, הרגיש | אחת היוזמות החשובות שעסק בה, היתה [[הדפסת התניא]] בלבנון בעת מלחמת שלום הגליל. צה”ל כבש אז חלקים נרחבים מלבנון והוא חשב שצריך להדפיס את התניא בערים הכבושות בלבנון. כיון שצפת היתה קהילת חב”ד הקרובה ביותר ללבנון, הרגיש ר' אברהם חובה לדאוג להדפסת התניא גם שם, כפי הוראת הרבי. | ||
אברכים נוספים סייעו ועסקו בעניין הזה, ובסופו של דבר הודפס ספר התניא בחמשה-עשר מקומות ברחבי לבנון. בהיותם בעיר חמדון, נפגשו עם משפחה יהודית שביקשה לבנות מקווה במקום. הרב גולדברג יחד עם שאר האברכים, נרתמו למבצע המורכב לאחר הסכמתו של הרבי. הוא השיג את האישורים לכל החב”דניקים שנכנסו לחמדון כדי לבנות את המקווה, ובראשם מי שפיקח על הבנייה, הרב [[לוי ביסטריצקי]] ע”ה. | אברכים נוספים סייעו ועסקו בעניין הזה, ובסופו של דבר הודפס ספר התניא בחמשה-עשר מקומות ברחבי לבנון. בהיותם בעיר חמדון, נפגשו עם משפחה יהודית שביקשה לבנות מקווה במקום. הרב גולדברג יחד עם שאר האברכים, נרתמו למבצע המורכב לאחר הסכמתו של הרבי. הוא השיג את האישורים לכל החב”דניקים שנכנסו לחמדון כדי לבנות את המקווה, ובראשם מי שפיקח על הבנייה, הרב [[לוי ביסטריצקי]] ע”ה. |
עריכות