יעקב ישראל קנייבסקי
רבי יעקב ישראל קנייבסקי | |
---|---|
![]() | |
הסטייפלר | |
לידה | ט' בתמוז תרנ"ט |
הורנסטייפל, אוקראינה | |
פטירה | כ"ג באב תשמ"ה |
בני ברק | |
מקום פעילות | ליטא |
השתייכות | ליטא |
חיבוריו | קהילות יעקב, קריינא דאיגרתא |
הרב יעקב ישראל קנייבסקי (מכונה הסטייפלר) (ט' בתמוז תרנ"ט - כ"ג באב תשמ"ה) כיהן כראש ישיבת נובהרדוק בפינסק ובבני ברק וממנהיגי הציבור הליטאי-מתנגדי בארץ הקודש, יחסיו עם חסידות חב"ד והרבי היו מורכבים.
תולדות חיים
הסטייפלר נולד בעיירה הורון-סטייפלא בשנת תרנ"ט לאביו החסיד ר' חיים פרץ קנייבסקי, חסידו של האדמו"ר רבי מרדכי דב טווערסקי-שניאורסאהן מסטייפלא, שהיה נכדו של אדמו"ר האמצעי ובנו של ר' מנחם נחום (בן אדמו"ר האמצעי). הוא נקרא ע"ש מייסד השושלת, רבי יעקב ישראל מטשערקאס, בנו של ר' מרדכי מטשרנוביל וחתנו של אדמו"ר האמצעי, בעל בתו הרבנית דבורה לאה (בת אדמו"ר האמצעי). ר' מרדכי היה הסנדק שלו[1].
בהיותו בן שש נפטר עליו אביו, וכעבור שנתיים, שלחה אותו אמו מרת ברכה קנייבסקי לישיבת נובהרדוק, מישיבות תנועת המוסר למרות היותו מבית חסידי, כיוון שבסביבתם לא הייתה ישיבה חסידית.
הוא גדל בתורה ובעבודת ה' ועד מהרה יצא לו שם של 'עילוי', ומונה על ידי ה'סבא' מנובהרדוק לשמש כראש ישיבה בכמה מסניפי הישיבה. בזמן מלחמת העולם הראשונה גוייס לצבא הקומוניסטי, שם שמר מצוות במסירות נפש[2].
בשנת תרפ"ה פירסם את חיבורו הראשון שעורר רעש בעולם התורני[3] קונטרס חידושי תורה בשם: 'שערי תבונה', בראש ספרו זה הופיעו הסכמות של גדולי חכמי החסידות - רבי יחיאל מאיר מאוסטרובצה והגה"ח ר' מנחם זמבא, וכן של ר' חיים עוזר גרודז'ינסקי.
שנה לאחר הוצאת הקונטרס ראה החזון איש את הקונטרס והתפעל ממחברו. כאשר בירר אודות המחבר, הובהר לו כי הינו רווק, ומרוב התפעלות דאג החזו"א לשדך את אחותו עם הרב קנייבסקי.
בשנת תרצ"ה עלה לארץ הקודש והתיישב בבני ברק שם עמד בראש ישיבת נובהרדוק. שמו נודע כמרביץ תורה וכגאון גדול, והיה ממנהיגי הציבור הליטאי.
נפטר בליל שבת קודש, כ"ג מנחם אב תשמ"ה.
אל תקשקשו שטויות הוא היה מקורב לרב שך זצ"ל ליטוואק
ספריו
- שערי תבונה
- קהלות יעקב
- קריינא דאגרתא
- ברכת פרץ
- שיעורין של תורה
- חיי עולם
משפחתו
- בנו הגאון הרב חיים קנייבסקי ע"ה.
- בתו הרבנית יוספה ברזם[4] רעייתו של הגאון הרב שאול ע"ה.
- בתו הרבנית אהובה ברמן רעייתו של הגאון הרב מרדכי שלמה ברמן ע"ה שהיה מראשי ישיבת פוניבז', למד בצעירותו בתלמוד תורה וישיבת אחי תמימים תל אביב[5].
הקודם: הרב אברהם ישעיהו קרליץ, הרב איסר זלמן מלצר |
מנהיג הציבור הליטאי ט"ו חשוון תשי"ד - כ"ג אב תשמ"ה |
הבא: [6] |
לקריאה נוספת
- הרב מרדכי מנשה לאופר, התקשרות, סיוע בוויכוח עם בעל ה'קהילות יעקב' גליון א'שנט, י"ז מנ"א תש"פ, עמ' 11, במדור ניצוצי רבי.
- הרב שניאור זלמן ברגר, נודע בשיעורים, פרקי חייו של הרב אברהם חיים נאה, בפרקים על מחלוקת השיעורים.
- הרב שלום דובער לוין, מבית הגנזים, גנזי ספרית הרבי, צילום רשימת רוכשי אותיות בספר תורה של משיח
- הרב שלום דובער וולפא, המותר בפיך, תשובות לקושיות הרב קנייבסקי על אדמו"ר הזקן
הערות שוליים
- ↑ את הערכתו לשורשיו החסידיים ניתן ללמוד מהסיפור הבא: "הרה"ג והרב ברוך שמעון שניאורסון ראש ישיבת "כוכב מיעקב" טשיבין סיפר בשם בעל ה"קהילות יעקב"' שנקרא על שמו של רי"י: בהיות אבותיו תושבי העיר הורנסטייפל ונמנו על חסידיו שכל היראת שמים שיש לו הוא בגלל שאביו היה לומד עמו בילדותו כל בוקר מתוך הספר "עמק תפילה" [להרי"י מטשערקאס]" (תולדותיהם של צדיקים דף י'). הוא נהג ללמוד מידי שב"ק בספה"ק נועם אלימלך כשראשו חבוש שטריימל שהיה של הרה"ק מטשערקאס, וישנה גם תמונה שלו בשטריימל. הוא גם מביא בכתביו מעניני החסידות. בנו הגר"ח שליט"א העיד שאביו היה הוגה בכל ספרי החסידות[דרוש מקור], [דרושה הבהרה].
- ↑ ראה מאמר בנושא מאת החוקר החב"די הרב יהושע מונדשיין
- ↑ שבועון כפר חב"ד גל' 205
- ↑ תלמידתו של המשפיע הרב נחום גולדשמיד[דרוש מקור]
- ↑ בה למד בחברותא עם הגאון הרב יואל כהן ע"ה
- ↑ נוהגים שלא להזכיר שמו