מנחם מענדל גליצנשטיין (צ'רנוביץ')
המונח "מנחם מענדל גליצנשטיין" מפנה לכאן. לערך העוסק ברב הישוב מעלה אפרים ורב אזורי בקעת הירדן, ראו מנחם מענדל גליצנשטיין.
![](/images/thumb/4/4b/%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%93%D7%99_%D7%92%D7%9C%D7%99%D7%A6%D7%A0%D7%A9%D7%98%D7%99%D7%99%D7%9F.jpg/250px-%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%93%D7%99_%D7%92%D7%9C%D7%99%D7%A6%D7%A0%D7%A9%D7%98%D7%99%D7%99%D7%9F.jpg)
הרב מנחם מענדל (מענדי) גליצנשטיין (יליד שנת תשל"ט, 1979) הוא שליח הרבי ורב העיר צ'רנוביץ'[1] שבאוקראינה.
תולדות חיים
נולד באילת בח' אב תשל"ט לאביו הרב ישראל צבי גליצנשטיין ואמו מרת צפורה פייגא, ששימשו באותה תקופה כשלוחי הרבי בעיר.
בגיל 15 נשלח ללמוד בישיבת בית הר"מ נחלת הר חב"ד, ולקראת שנת הלימודים תשנ"ט נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים המרכזית בחצר הרבי ב-770 במסגרת שנת ה'קבוצה'.
התחתן עם פנינה לבית שנור מגדל העמק.
בשנת תשס"ג יצא לשליחות הרבי לעיר צ'רנוביץ' שבאוקראינה.
בשנת תשס"ח הצליח לפדות את בית הכנסת ההיסטורי בעיר והשלטונות החזירו אותו לידיים יהודיות[2], ובשנת תשע"א הכניס ספר תורה לבית הכנסת המשוחזר במעמד גדול בהשתתפות של למעלה מ-1,000 יהודים[3].
בשנת תשע"ה הקים בעיר מקווה טהרה מפואר.
בחודש אייר תשע"ו חשף את ציונו של האדמו"ר מסטרוז'ניץ[4].
לקראת הבחירות לנשיאות אוקראינה בשנת תשע"ט סגן ראש ממשלת אוקראינה הגיע לביקור במרכז חב"ד בראשותו של הרב גליצנשטיין[5].
בחודש תמוז תשע"ט חשף הרב גליצנשטיין את מצבתו של החסיד ר' הירשל רבינוביץ'[6].
מלחמת רוסיה אוקראינה
בזמן מלחמת רוסיה-אוקראינה פעל רבות עם פליטים שהגיעו לעירו כפי שסיפר לתקשורת: "בתחילת המלחמה הגיעו פליטים רבים לאזור בשל היותו רחוק מאזור הקרבות, ומיקומו קרוב לגבול ב'סירט' רומניה, כחצי שעה נסיעה.
"הרבה פליטים, העבירו מפה את הנשים והילדים ונשארו באיזור צ'רנוביץ' בהמתנה לראות איך הדברים מתפתחים. בדחיפת ועידוד הרב דוד מונדשיין והרב שלמה פלס מ'אור אבנר' שכרנו מלוניות ומעונות עבור הפליטים. הפעילות כוללת ליווי וסיוע במעבר הגבול, עבודה מסביב לשעון".
בתחילת המלחמה קלט את ילדי בית היתומים מז'יטומיר בראשות השליח הרב שלמה וילהלם. הרב גליצנשטיין סיפר:
"רצו לחסוך מהם טראומות של המתנה לא נגמרת במחסומים, הם הגיעו אלינו ושהו כאן כשבוע ימים עד שחצו את הגבול ומשם הם טסים ארצה. סייענו להם בארוחות חמות, לינה מסודרת, וגם שעות פעילות והווי. חוויה מטלטלת ללא ספק"[7]. בהמשך המלחמה, עזב לזמן קצר את העיר ותמונות ילדיו בפתח הבית התםרסמו בכלי תקשורת רבים. כיום ממשיך לפעול בעיר עם משפחתו חרף המלחמה.
קישורים חיצוניים
- משה גוטמן, "אש תחת אש", מוסף לעיתון המודיע, ערב חג הסוכות תשפ"ג
- קריעת ים סוף בצרנוביץ מאמר מיוחד ט"ז אלול תש"ע
- תחנת מעבר לגבול - בית חב"ד צ'רנוביץ' | כך זה מתנהל ג' אדר ב ה'תשפ"ב
- המלוכה והמלחמה, ראיון מקיף במגזין 'בקהילה', חג הפסח תשפ"ג
לקריאה נוספת
- שבועון בית משיח גיליון מספר 1302 עמוד 32