כל נדרי
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה אתם מתבקשים שלא לערוך ערך זה בטרם תוסר הודעה זו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניחי התבנית. | ||
אם הדף לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך רצוי לתת קודם תזכורת בדף שיחת הכותבים. |
![](/images/thumb/4/41/%D7%A8%D7%90%D7%A9_%D7%94%D7%A9%D7%A0%D7%94.jpg/250px-%D7%A8%D7%90%D7%A9_%D7%94%D7%A9%D7%A0%D7%94.jpg)
כל נדרי הוא קטע תפילה מיוחד הנאמר בליל יום הכיפורים קודם תפילת ערבית.
רקע הלכתי
בתורת החסידות
אדמור הזקן מבאר בלקוטי תורה[2] את עניין אמירת כל נדרי ביום הכיפורים:
וזהו שכתוב ושמע אביה את נדרה כו' הניא אביה אותה שהאב מפר את הנדר, כי מבחינת אהבה רבה הוא מפר כתרגומו מבטל כל האיסורים והקישורים אשר כנסת ישראל היא אסורה וקשורה ואין חבוש מתיר עצמו כי אם על ידי מידת אהבה רבה בחינת אביה.ועניין האיסורים שהיא אסורה וקשורה בהן יש לומר דהיינו חלישות כח הנפש, שאין בכחה לצאת מנרתקה ומאסרה וכו' חומריות הגוף ונפש הבהמית... דקישורים אלו נקרא סירכות ברעיא מהימנא שהנפש מסתבכת בהם ועי"ז אינה יכולה לעלות וכו'... וי"ל שהפרת הנדרים ביוהכ"פ היינו שע"י תשובה נמשך בחי' הפרת וביטול הקשרים וגילוי האהבה רבה בנפש.
נשמתו של היהודי מצד עצמה הרי היא עומדת להיות בטלה למקורה ושרשה, כנר בפני אבוקה, אבל מצד התלבשותה בגוף האדם נמשכת אחר מאוויי הגוף וצרכיו המרובים וקשה לה להיפרד מהם. גסות הגוף וחומריותו מלבישים את הנפש מראשה ועד רגלה, והתלבשות זו נקראת בשם ”סירכות הריאה", כשם שהריאה נסרכת ודבוקה ומושרשת עד שאינה יכולה להניף על הלב. ואף אם לבבו של אדם יבין האמת, שהעולם, שהוא תחת הזמן והמקום, הוא בטל במציאות לגבי אור אין סוף שלמעלה מגדר זמן ומקום, מכל מקום קשה לו לצאת ממאסר הגוף. קשור ואסור הוא אליו באלפי נימים וחבלים. כח התשובה פועל הפרת ובטול כל הקישורים והאיסורים וה"סירכות", שהנפש מסתבכת בהם. הנפש משתחררת מכבליה. ”נדרנא לא נדרי, ואסרנא לא אסרי". על ידי התשובה נפעל גילוי האהבה רבה בנפש שפועלת את ביטול כל הקישורים לענייני עולם הזה כאב המפר נדרי ביתו.
סדר התפילה ומנהגי חב"ד
אין מדקדקים לומר כל נדרי מבעוד יום[3]. לפני כל נדרי אומרים את תשעת מזמורי התהילים קט"ו-קכ"ג שאדמו"ר הזקן קיבל ממורו (הרב המגיד) שקיבל ממורו (הבעל שם טוב) בשם מורו הידוע לאומרם קודם כל נדרי[4].
לכל נדרי פותחים את הארון קודש ומוציאים לפחות שלושה ספרי תורה[5]. ומצווה גדולה לקנות את החזקת 'ספר ראשון'[6]. הרבי נהג להחזיק את הספר הראשון.
שני אנשים כשזרים פונים עם ספרי התורה למקום השליח ציבור (המצטרף לבית-הדין). עומדים עם ספרי-התורה בסמוך לו, ואין מקיפים את הבימה, ואין עומדים איתם על הבימה.
מתחילים לומר את הפסוק "ה' מלך, תגל הארץ". "על דעת המקום... בישיבה של מעלה" צריך הש"ץ (בלבד) לומר בקול נמוך, אך באופן שהעומדים סביבו, שהם בית-דין, ישמעו[7]. פסוק "אור זרוע" אומרים פעם אחת ובקול רם.
גם הקהל אומר את תפילת כל נדרי בלחש (אך באופן שיישמע לעומדים בסמוך), עם השליח ציבור[8]. לאחר מכן אומרים את הפסוק "ונסלח לכל עדת בני ישראל ולגר הגר בתוכם כי לכל העם בשגגה" בניגון הידוע. "ויאמר ה' סלחתי כדברך" - אומר הקהל ג' פעמים ואחר כך השליח ציבור ג' פעמים[9].
השליח ציבור מברך 'שהחיינו' בקול רם, והקהל מברך כל אחד לעצמו בלחש, וייזהרו לסיים קודם שיסיים השליח ציבור כדי שיוכלו לענות אמן אחר ברכתו[10]. יש להכריז בבית הכנסת, שאותם שבירכו 'שהחיינו' בשעת הדלקת הנרות - לא יברכוה עתה[11].
מחזירים את ספרי התורה לארון, סוגרים הארון ולאחר מכן מתחילים תפילת ערבית.
ראו גם
קישורים חיצוניים
- מכל נדרי עד נעילה נוסח התפילה על ידי הרב מרדכי צבי ברקוביץ הש"ץ בבית חיינו - 770
- תפילת כל נדרי בביצוע הרב צבי לידר ומשפחתו
- כל נדרי ביער - מעשה שהיה. שיחת השבוע גיליון 1081
הערות שוליים
- ↑ שו"ע אדה"ז סי' תרי"ט ס"ב
- ↑ לקוטי תורה פרשת מטות פה, א
- ↑ אוצר מנהגי חב"ד עמ' רב, בשונה שו"ע אדה"ז סי' תרי"ט ס"ד
- ↑ לוח היום יום א' אלול
- ↑ 'המלך במסיבו' ח"ב עמ' כא
- ↑ סידור אדה"ז. וב'המלך במסיבו' עמ' כב, שניתן לסדר 'מכירה פומבית' גם על שאר הספרים
- ↑ קובץ יגדיל-תורה (נ.י.) גיליון ב עמ' נב בשם הרבי
- ↑ שו"ע אדה"ז סי' תרי"ט ס"ג
- ↑ ספר-המנהגים עמ' 63
- ↑ שו"ע אדה"ז שם ס"ח
- ↑ ספר-המנהגים עמ' 63