דוד דוב הולנדר
![]() |
ערך זה נמצא בעיצומה של עבודה ממושכת. הערך פתוח לעריכה. | ||
אתם מוזמנים לבצע עריכה לשונית, ויקיזציה וסגנון לפסקאות שנכתבו, וכמו כן לעזור להרחיב ולהשלים את הערך. |
![](/images/thumb/1/1f/RDO.jpg/250px-RDO.jpg)
הרב דוד דב הולנדר (הולנדער) היה רב בברונקס ובבריינן בריטש ניו יורק, (נפטר בכ"ד טבת תשס"ט) היה כותב טור קבוע ב אלגמיינר ז'ורנאל. נודע כלוחם ברפורמים ובקונסרבטיבים, והנהיג את קהילתו ביד רמה. הוא הגן על הצעירים מפני התבוללות ופעל רבות למען יהדות ברית המועצות בתקופה הקומוניסטית. ילדיו ממשיכים את דרכו, דרך התורה והחסד. חלקם מתגוררים בארץ-ישראל.
עם הרבי
הרב הולנדר שמר על קשר הדוק עם הרבי וחב"ד. במסגרת תפקידו זכה להיכנס ליחידויות רבות אצל הרבי והשתתף באין ספור התוועדויות. במהלך עבודתו זכה לקבל מהרבי הדרכות רבות והוראות בנושאי עסקנות ציבורית.
מכתב ברכה על היבחרותו
במכתב מתאריך י"ז שבט, ה'תשכ"ג[1] מברך הרבי על בחירותו כרב בית כנסת. בנועם קבלתי מכתבם מבשר טוב אשר ביום א' הבע"ל כ"ג שבט תתקיים חגיגה פומבית בקשר עם מסירת כתב רבנות עד מאה ועשרים שנה לכבוד רבם ומנהיגם הרוחני המפורסם והמצויין הרב דוד דוב שליט"א הולנדר.
קורת רוח מיוחדת גרמה לי הבשורה הנ"ל, שמחד - ראוי הוא הרב הולנדר לכל הכבוד והיקר הזה, ומאידך - שהצליחו השי"ת לכהן פאר בבית כנסת נכבד ולנהל על מימי התורה והמצוה קהילה חשובה ובעלת קומה, אשר מנהלי' וחברי' יודעים להעריך כדבעי את רבם ומנהלם הרוחני ומכירים בהצלחתם שזכו לרב ומנהיג כמוהו.
יהדות רוסיא
כבר בשנת תשט”ז נסע לראשונה במסגרת משלחת רבנים לבקר את יהודי רוסיה. היה זה לאחר מות סטאלין ועליית חרושצ’וב לשלטון. השלטון הרוסי שרצה להתקרב מעט אל המערב, הרשה את ביקור המשלחת. כבר אז, בטרם יצא לדרך המסוכנת, התייעץ הרב הולנדר עם הרבי, שהורה לו להיזהר מאד בדבריו בפני יהודי רוסיה. הרבי הסביר לו, שאם לו הדברים לא יזיקו, בהיותו אזרח אמריקאי, אבל היהודים השומעים יכולים להינזק מדיבורים לא אחראיים. כמו כן הורה לו הרבי, שאם חסידים ירצו להיפגש עמו, יש לערוך את הפגישות בזהירות רבה.
מאז אותה נסיעה, נסע הרב הולנדר לבקר את יהודי רוסיה עוד שבע פעמים, פעמים לבדו ופעמים במסגרת משלחת רבנים.
ספר התורה
בשנות הל”מדים[2], משלחת רבנים מארצות הברית קיבלה אישור להיכנס לבקר בקיהלות יהודיות ברוסיא, הרב הולנדר נכנס ליחידות אצל הרבי כדי לקבל הדרכה. היחידות התקיימה במשך שעה ארוכה, ואיש לא יודע מה דובר בה, אלו הדרכות קיבל הרב הולנדר, ומה הוטל עליו לפעול בנסיעה זו, כמובן מתוך חשאיות יתרה.
המשלחת אכן יצאה לדרכה, וביקרה במספר קהילות יהודיות. הרבנים עצמם ידעו כי עינם הפקוחה של אנשי הק.ג.ב. לא יורדת מהם אף לא לרגע, והם התנהגו בהתאם. ועם זאת, הרב הולנדר הצליח בדרכים מתוחכמות ליצור קשרים ולהעביר מסרים למי שהיה צריך.
כשחזר שוב נכנס הרב הולנדר ליחידות בקודש פנימה כדי לדווח לרבי את מה שראה ושמע. כמו כן מסר דרישות שלום מאת יהודי רוסיה שביקשו זאת.
בית היתר אמר לרבי שמכיון שהקהילות ברוסיה מתרסקות, מהראוי להוציא משם את מאות ספרי התורה שמנוחים שמה.
הרבי שקע בהרהורים מספר דקות, ולאחריהם אמר “אם אתה שואל אותי”, אמר הרבי לאיטו, בנימה נחושה, “הרי שאני אומר לך בדיוק הפוך! לא רק שלא צריך להוציא את ספרי התורה מרוסיה, אלא אם הייתי יכול, הייתי אומר לסופרי הסת”ם להכין עוד ספרי תורה בשביל יהודי רוסיה. יבוא יום ובו יהודי רוסיה יזדקקו ליותר ויותר ספרי תורה מכפי שיש כיום”.
הרב הולנדער הסתכל על הדברים בתמיהה, אך כעשרים וחמש שנים חלפו מאז. מדינות חבר העמים עברו טלטלה הגונה, מסך הברזל נפל, והחופש שב לשרור בקרב אזרחי רוסיה, ובכללם יהודי רוסיה שקיבלו אישור לשקם מחדש את חיי היהדות בכל הערים, הגדולות והקטנות. שלוחי הרבי החלו להגיע בזה אחר זה לעריה המרכזיות של חבר–העמים והחלו להחיות מחדש את היהדות בקרב מאות אלפי היהודים שכמהו וצמאו לזיק יהודי גלוי.
רק אז, כשהיהדות החלה פורחת מחדש, פתח הרב דוד הולנדר את סגור לבו, וסיפר לראשונה על אותה יחידות מיוחדת לה זכה, ואת דברי הנבואה השמימיים שאמר לו הרבי באותה שעה. “כשאני רואה עכשיו את התממשות נבואתו של הרבי, אני מבין שגם הפעם הרבי לא טעה, ורוח ה’ דיברה מגרונו”, הוסיף נפעם. “כל מה שהרבי אמר לי, התקיים במדויק, ואף מילה לא נפלה ארצה”.
לכתוב על קראון הייטס רק חיובי
בט"ו אלול תנש"א, עבר הרב הולנדר בחלוקת דולרים, במהלך השיחה ביקש הרב הולנדר ברכה מהרבי על שיעור שברצונו לתת. הרבי השיב: איני מבין למה הינך זקוק להסכמות. והרב הולנדר השיב: להסכמה של הרבי יש פעולה גם בשמיים. הרבי השיב לו: כשיש כאבים הולכים לד"ר, וכשרוצים הסכמה על נאום הולכים למומחה לדרשות, ואני לא מומחה לדרשות.
הרב הולנדר השיב בחיוך: אני קורא את שיחותיו של הרבי והלוואי וכל היהודים יוכלו לדרוש כך.
לאחר מכן שאל הרב הולנדר: האם ניתן לפרסם בעיתון בקשה מכל מנהלי הארגונים היהודיים לבוא לבקר בשכונת קראון הייטס על מנת להזים את השמועות שהתרוצצו ברחוב?
הרבי השיב לו: ניתן לפרסם, אך לא לכתוב על דרך השלילה אלא רק על דרך החיוב.
פעם יצא מהתוועדות כאשר רב רפורמי הגיע, לאחר מכן כתב לרבי היתכן שנותנים לרב רפורמי לשבת, ענה לו הרבי, מבית כנסת של חמי לא מגרשים יהודים[דרוש מקור]
פטירתו
לרב הונדר ורעייתו לא היו ילדים[3]. הלוויתו יצא מבית הכנסת בו כיהן כרב היברו אליינס, בבריישן בריטש, ונקבר בארץ הקודש, כשרעייתו נפטרה מספר שנים לאחר מכן, נקברה גם היא לידו בארץ הקודש.
קישורים חיצוניים
http://beismoshiachmagazine.org/katavot/2017/3/4/442087461681.html
הערות שוליים
- ↑ אגרות קודש חלק כב אגרת ח'תקצג http://chabadlibrary.org/books/admur/ig/22/8593.htm
- ↑ ראה כאן באריכות
- ↑ פעם אמר לרבי על כך והרבי אמר לו תעשה כמוני אל תחשוב על זה. כן סיפר.