צבי הירש רוזנבוים
רבי צבי הירש רוזנבוים היה האדמו"ר מקרעטשניף-סיגעט, חתן בן דודו רבי חיים מרדכי מנדבורנא.
![](/images/d/df/%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%A6%D7%91%D7%99_%D7%94%D7%99%D7%A8%D7%A9_%D7%A8%D7%95%D7%96%D7%A0%D7%91%D7%95%D7%99%D7%9D.jpg)
בעקבות מלחמת העולם השנייה נותק הקשר בינו ובין כלתו ובני משפחתה, כעבור זמן הצליחו לעלות לארץ ישראל ור' צבי נשא לאישה את ארוסתו מלפני המלחמה. היות והפרוטה לא הייתה מצויה בכיסו, רבי אהרן רוקח מבעלזא רכש לו את הנדוניה והאדמו"ר הריי"צ שלח לו מעטפה ובה סכום כסף באמצעות ר' אפרים וולף.
דרושי התורה שלו היו מיוסדים רבות על תורת חב"ד.
קשר מיוחד עם ספר התניא
היה הוגה רבות בספרי חסידות. למד את ספר התניא, שכתב אדמו"ר הזקן, מאה פעמים עד שהכיר כל אות ואות בו. נהג להתכונן לתפילת שחרית לאחר לימוד ארוך ומעמיק בספר זה.
הזמן שהקדיש ללימוד הספר גם היה רב. בבחרותו למד כל יום בספר התניא הקדוש כארבעה שעות, וגם עד זקנה ושיבה למד כל יום שעור קודם התפילה בספה"ק תניא, ואף קיבל על זה מכתב מאדמו"ר הריי"צ, שהחשיב מאד שלומד שיעור תניא ברבים. ( וכן בשולחנותיו ושולחנות בנו ממ שרים נגוני חבד עם כי באופן קצת אחר כפי שנהג רצה ).
נהג לומר שעל חסידים למלאות אחר הוראת בעל התניא להתפלל כל יום לפחות שעה ומחצה בעבודה ולעבוד על מידת האתכפיא בפרט בענייני אכילה. כמו כן הורה על כל חסידיו ללמוד בקביעות את ספר התניא, ועשרות שנים מסר בקביעות שיעורים בספר.
בכל סעודה שלישית היה מזכיר איזה תורה או ענין מאדמו"ר הזקן, והיה אומר "דער הייליגער רבי (-הרבי הקדוש) דער בעל התניא".
בצוואתו כתב על חובת לימוד התניא כל יום.
עם הרבי
בתחילת תקופת נשיאותו נסע לעיתים לאירופה וביקר בברינואה (צרפת), שם הכיר את המשפיע ר' ניסן נעמענוב והתרשם עמוקות מעבודת ה' המיוחדת שלו. לאחר שהרבי קיבל את נשיאות חב"ד, שאל את ר' ניסן לדעתו ונעשה מקושר לרבי. חסיד נוסף עימו עמד האדמו"ר בקשר מיוחד היה רבה של קריית מוצקין הרב דוד מאיר דרוקמן.
העריץ מאוד את הרבי, זכה להיכנס ליחידויות, התכתב עמו ובהתאם להוראתו הקפיד למסור בכל יום שעור תניא. בהזדמנויות שונות ובפרט בנסיעות ארוכות היה מקשיב לקלטות מהתוועדויות כ"ק הרבי מליובאוויטש. נוהג היה להכנס מדי פעם לישיבת תורת אמת, ולומד תניא עם התמימים ומשוחח עמהם בעבודת ה'.
הספר חובת הלבבות
כהוראת נשיאי חב"ד, הוא הורה להגות בספר חובת הלבבות בקביעות. במיוחד הורה לחסידיו, לשנן בקביעות את הקטע המופיע ב"שער עבודת האלוקים", פרק ה': "לא יהגה - כי אם בזכרו" וכו', עד סוף הקטע "אלא אחר הפקת רצון אדוניו בהם".
משפחתו
- גיסו, אח הרבנית, רבי יששכר בער רוזנבוים האדמו"ר מנדבורנא.
- בנו, רבי ניסן האדמו"ר מקרעטשניף ירושלים
- בנו, רבי זיידא אליעזר זאב האדמו"ר מקרעטשניף סיגט
- חתנו, רבי יעקב מנחם רבינוביץ, הוא האדמו"ר מביאלה בני ברק.
מקורות
- החסיד שהפך אדמו"ר למקושר לרבי, מתוך שבועון בית משיח גיליון 554 י"ז אייר התשס"ח (22.05.2008)
- כשהאדמו"ר מקרעטשנף היה מלמד תניא, מתוך כתבה בעיתון המודיע ט"ז אייר התשס"ח (20.05.2008)
- מערכת שטורעם, "לא לזוז מספר התניא" - באתר שטורעם