רבי אלעזר בן ערך
![](/images/thumb/2/2d/%D7%9E%D7%A6%D7%91%D7%AA_%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%99%D7%94%D7%95%D7%A9%D7%A2.jpg/250px-%D7%9E%D7%A6%D7%91%D7%AA_%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%99%D7%94%D7%95%D7%A9%D7%A2.jpg)
רבי אלעזר בן ערך היה מגדולי התנאים, בדורם של רבי אליעזר הגדול ורבי יהושע בן חנניא.
הוא היה מהיחידים שהיו בקיאים במעשה מרכבה, וכאשר סיפר במעשה מרכבה באה אש מהשמים וסיבבה את האילנות, ואמרו שירה לפני הקדוש ברוך הוא, בעקבות זאת אמר עליו אמר רבו רבי יוחנן בן זכאי: "אשריך אברהם אבינו שאלעזר בן ערך יצא מחלציך"[1].
אודותיו מובא בפרקי אבות שהיה "כמעין המתגבר" שהוא ענין של לכתחילה אריבער. על דרך זה מפרש הרבי את מאמרו במסכת אבות[2] הוא: דע לפני מי אתה עמל ומי הוא בעל מלאכתך", כלומר שגם בתחילת העבודה על האדם להתקשר עם עצמות ומהות, תוך כדי דילוג על כל השלבים של סדר ההשתלשלות.
מכריע את כולם
עוד מובא בפרקי אבות אודותיו: אם יהיו כל חכמי ישראל בכף אחת, ואליעזר בן הורקנוס אף עמהם, מכריע את כולם.
הרבי מבאר, כי ענינו בעבודה "לאתבא צדיקייא בתיובתא":
ענינו של רבי אליעזר בן הורקנוס הוא עבודת הצדיקים, כמרומז בשמו אליעזר ש"אלקי אבי בעזרי" שלכן, הלך תמיד בדרך הישר אבל, בסדר והדרגה בלבד - "תמירים כסדרם", ולא באופן של הוספה וחידוש, כדאיתא בגמרא שלא אמר דבר שלא שמע מפי רבו מעולם. ולעומת זאת, ענינו של ר"א בן ערך הוא - עבודת התשובה, כמסופר בגמרא שכאשר ר"א בן ערך הגיע לפורגיתא ודיומסית[3] אימשיך בתרייהו, - נמשך אחריהם ואכל את מאכליהם, איעקר תלמודיה - נעקר תלמודו ושכחו, בעא למקרא החודש הזה לכם אמר "החרש היה לבם" עד שביקשו עליו רחמים וחזר תלמודו. כלומר שהיתה אצלו העבודה של "בעלי תושבה", כמעין המתגבר ובחילא יתיר.
ועל פי זה, כאשר ר"א בן ערך מכריע, ועל ידי זה מגביה - את כולם, כולל ר"א בן הורקנוס, נמצא, שגם אצל ר"א בן הורקנוס (עבודת הצדיקים) נפעל העילוי דתשובה, "לאתבא צדיקייא בתיובתא".[4]
הערות שוליים
- ↑ מסכת חגיגה, י"ד ע"ב.
- ↑ ב, יא.
- ↑ ששם נתקלקלו עשרת השבטים.
- ↑ התוועדויות תשמ"ה חלק ג'.