חיים יהודה לייב ליטווין: הבדלים בין גרסאות בדף
שמואל חיים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
שמואל חיים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{דמות | |||
|שם=רבי חיים יהודה לייב ליטווין | |||
|תאריך לידה=[[ת"ר]] | |||
|תאריך פטירה=[[י"א סיוון]] [[תרס"ג]] | |||
|השתייכות=[[ליטא]], [[חב"ד]] | |||
|תפקידים נוספים=מה[[יושבים בליובאוויטש]], רבה של הערים [[ברודי]] ו[[סמרגון]] | |||
}} | |||
רבי '''חיים יהודה לייב ליטווין''' ([[ת"ר]] - [[י"א סיוון]] [[תרס"ג]]) הינו חסיד חב"ד שנטש את דרך ה[[חסידות]], והיה [[רב]] בערים שונות, ביניהם [[ברודי]] ו[[סמרגון]]. | רבי '''חיים יהודה לייב ליטווין''' ([[ת"ר]] - [[י"א סיוון]] [[תרס"ג]]) הינו חסיד חב"ד שנטש את דרך ה[[חסידות]], והיה [[רב]] בערים שונות, ביניהם [[ברודי]] ו[[סמרגון]]. | ||
== | ==תולדות חיים== | ||
נולד בשנת [[ת"ר]] לאביו הרב ישראל ליטווין ב[[בברויסק]] שב[[רוסיה]], כבר בגיל 13 סיים את ה[[ש"ס]], ובשנת [[תרי"ד]] התחתן עם פיגא בילא בת הגביר אברהם אבא קראסיקוב מעיר סוסניצה שבפלך צ'רניהיב, התפרסם בגאונתו וכונה {{מונחון|"דער סאסניצער עילוי"|ה"עילוי מסאָסניץ"}}. | נולד בשנת [[ת"ר]] לאביו הרב ישראל ליטווין ב[[בברויסק]] שב[[רוסיה]], כבר בגיל 13 סיים את ה[[ש"ס]], ובשנת [[תרי"ד]] התחתן עם פיגא בילא בת הגביר אברהם אבא קראסיקוב מעיר סוסניצה שבפלך צ'רניהיב, התפרסם בגאונתו וכונה {{מונחון|"דער סאסניצער עילוי"|ה"עילוי מסאָסניץ"}}. | ||
שורה 16: | שורה 23: | ||
נפטר ב[[י"א סיוון]] [[תרס"ג]]. | נפטר ב[[י"א סיוון]] [[תרס"ג]]. | ||
=לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
* {{אוצר החכמה||שערי דעה (מהדורה חדשה)|173836|בראש הספר: [[יהושע מונדשיין]], "לתולדות הגאון המחבר וספרו". כפר חב"ד, תשע"ב}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} |
גרסה מ־17:22, 18 בינואר 2021
רבי חיים יהודה לייב ליטווין | |
---|---|
לידה | ת"ר |
פטירה | י"א סיוון תרס"ג |
השתייכות | ליטא, חב"ד |
תפקידים נוספים | מהיושבים בליובאוויטש, רבה של הערים ברודי וסמרגון |
רבי חיים יהודה לייב ליטווין (ת"ר - י"א סיוון תרס"ג) הינו חסיד חב"ד שנטש את דרך החסידות, והיה רב בערים שונות, ביניהם ברודי וסמרגון.
תולדות חיים
נולד בשנת ת"ר לאביו הרב ישראל ליטווין בבברויסק שברוסיה, כבר בגיל 13 סיים את הש"ס, ובשנת תרי"ד התחתן עם פיגא בילא בת הגביר אברהם אבא קראסיקוב מעיר סוסניצה שבפלך צ'רניהיב, התפרסם בגאונתו וכונה
שגיאות פרמטריות בתבנית:מונחון
לא נמצא templatedata תקין "דער סאסניצער עילוי".
באותה תקופה הוא היה מה"יושבים" אצל אדמו"ר הצמח צדק, ובשל ביקורת שקיבל מהצמח צדק, הוא הוקנט ע"י חסידי חב"ד, מה שגרם לו לעזוב את החסידות, ולעבור מסוסניצה למינסק.[1]
במינסק הוא החל לפעול באופן לא רשמי ברבנות, אולם עזב את המקום לאחר זמן, שע"פ אחת הגרסאות משום גט שכתב בניגוד לדעת הרב במקום.[2]
לאחר שעזב את מינסק, הוא החל לנדוד בערי גרמניה והונגריה, באחת מנידודיו פגש אותו רבה של למברג הרב יוסף שאול נתנזון שהתרשם ממנו, ושלח מכתב המלצה לקהילה בברודי שימנו אותו לרב, במקום הרב שנפטר. בעקבות כך התקבל הרב ליטווין כרבה של בורדי, בבורדי מונה הרב ליטווין גם לראש הישיבה במקום.
בשנת תרל"ח הדפיס הרב ליטווין בברודי את ספרו "שערי דעה".
בעקבות סגנונו הליטאי של הרב ליטווין, הוא סבל מקהילת קנאים חסידים שהציקו לו במקום, כמו כן בברודי נפטרו לו אשתו ובנו, אסונות אלו גרמו לו לעזוב את המקום, ואת משרת הרבנות[3].
בשנת תרמ"ז הוא מונה לרבה של העיר סמרגון, שם הוא התקרב לתנועת המוסר והיה מתומכיה, כמו כן הוא עמד במקום בראשות ישיבה גדולה.
לקריאה נוספת
- שערי דעה (מהדורה חדשה), בראש הספר: יהושע מונדשיין, "לתולדות הגאון המחבר וספרו". כפר חב"ד, תשע"ב, באתר אוצר החכמה
הערות שוליים
- ↑ יהושע מונדשיין, לתולדות הגאון המחבר וספרו, שערי דעה, כפר חב"ד תשע"ב, עמ' 2.
- ↑ אייזנשטט, דור רבניו וסופריו, בערכו. להלן "לקריאה נוספת".
- ↑ נ"מ גלבר, תולדות יהודי ברודי, בתוך: ערים ואמהות בישראל: ברודי, ירושלים תשט"ו, עמ' 301. מצוטט אצל מונדשיין, לתולדות הגאון המחבר, להלן "קישורים חיצוניים". הערה 116.