אלברט איינשטיין: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (←קשריו עם הרבי: זה לא איינשטיין עצמו שהתבטא כך) |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''אלברט איינשטיין''' ([[תרל"ט]] - [[תשט"ו]]) הינו מדען ופיזקאי יהודי, שהמציא את [[תורת היחסות]] | '''אלברט איינשטיין''' ([[תרל"ט]] - [[תשט"ו]]) הינו מדען ופיזקאי יהודי, שהמציא את [[תורת היחסות]]. | ||
[[קובץ:Einstein 1933.jpg|ממוזער|אלברט איינשטיין]] | [[קובץ:Einstein 1933.jpg|ממוזער|אלברט איינשטיין]] | ||
==תולדות חייו== | ==תולדות חייו== |
גרסה מ־16:55, 2 בנובמבר 2020
אלברט איינשטיין (תרל"ט - תשט"ו) הינו מדען ופיזקאי יהודי, שהמציא את תורת היחסות.
![](/images/1/16/Einstein_1933.jpg)
תולדות חייו
נולד בשנת תרל"ט בגרמניה למשפחה יהודית, בילדותו שמר תורה ומצוות[1] אולם בעקבות ההתבוללות שהיית במקום הוא ירד מהדת, בגיל 16 הוא נכנס ללמוד בגימנסיה.
בשנת תרס"ה התחיל לפרסם מאמרים וחידושים רבים שלו על המדע, בשנת תרע"ה פרסם את תורת היחסות הכללית.
בשנת תרצ"ב הוא היגר לארצות הברית, עם פרוץ מלחמת עולם השנייה שלח מכתב לנשיא ארצות הברית רוזוולט בו מפציר בו להקים פצצה גרעינית.
מת בשנת תשט"ו.
השקפתו על היהדות
על אף היותו רחוק מהיהדות הוא היה התייחס רבות על אלוקים, ולדעת רבים הוא אף היה יהודי מאמין.
במכתב משנת תרפ"ט, הוא תיאר את אמונתו באלוקים כך:
איני אתאיסט. איני יודע האם אני יכול להגדיר עצמי כפנתאיסט. הבעיה הכרוכה בכך עצומה מידי עבור מוחותינו המוגבלים. האם יורשה לי להשיב במשל? השכל האנושי, מאומן ככל שיהיה, אינו יכול לתפוס את היקום. אנו בעמדה של ילד קטן, הנכנס לספרייה ענקית שקירותיה מכוסים עד התקרה בספרים בשפות שונות רבות. הילד יודע שבהכרח מישהו כתב את הספרים הללו. הוא אינו יודע מי או כיצד. הוא אינו מבין את השפות שבהן הם כתובים. הילד מבחין בתוכנית ברורה בסידור הספרים - סדר מיסתורי, שאת טבעו אינו יכול להבין, אלא בקושי לחשוד בו. זוהי, לפי הנראה לי, גישתו של השכל האנושי, ולו הדגול והמתורבת ביותר, כלפי אלוקים. אנו רואים יקום מסודר באופן נפלא, הפועל לפי חוקים מסוימים, אבל אנו בקושי מבינים אותם. מוחותינו המוגבלים אינם מסוגלים לתפוש את הכוח המיסתורי שמניע את צבירי הכוכבים.
— המכתב פורסם באנגלית בשנת 1930 בספרו של ג'ורג' סילבסטר וירק(אנ') "Glimpses of the Great". לפי ציטוט באתר Pantheism.com
קשריו עם הרבי
באחת הפעמים הגיע איינשטיין לפגישה עם פרופסורים מסוימים בעניין פצצת אטום, בין הפרופסורים היה קרוב משפחתו של הרבי שהביא עמו את הרבי, הרבי שהגיע למקום נאם בגרמנית אודות העניין של פצצת אטום והסביר איך זה אפשר להבין את עניין אחדות ה', איינשטיין ששמע על כך אמר עכשיו הוא הבין את העניין של אחדות ה' לראשונה.[2].
סיפור נוסף דומה מסופר שבשנת תש"ד פגש הרבי את איינשטיין, והוא הסביר לו אודות אחדות ה' ובתגובה ענה לו איינשטיין:"כעת מבין שכל מה שקורה בעולם הוא בהשגחה פרטית וששום דבר אינו קורה במקרה"[3].
החוקר יהושע מונדשיין עורר ספק אודות סיפורים אלו באחד מטוריו[4].
תורת היחסות
הרבי מזכיר [5] את תורת היחסות של איינשטיין, בנוגע לכך שאיך מסתדר שיטתה של התורה שהשמש מסתובב סביב כדור הארץ, למרות שהמדענים סוברים שכדור הארץ מסתובב סביב השמש, הרבי מזכיר את תורת היחסות של איינשטיין שהוכיחה אי אפשר מבחינה מדעית לדעת כיצד עומד כדור הארץ, הכוכבים והשמש:
ידוע כמה נתלבטו איזה מגדולי ישראל איך להתאים פירושם הפשוט של הכתובים המורים על מהלך השמש והירח, והארץ לעולם עומדת, עם שיטת קופרניקוס שמשך זמן אמרו שזוהי האמת המוחלטת, עד שבאה שיטת היחסיות של איינשטיין והוכיחה (ומובן שזהו הוכחה לפי מצב הידיעה עתה) שמנקודת מבט המדע אי אפשר להוכיח בשום אופן, ביחס שבין הכוכבים והארץ, מי העומד ומי המסובב, ובמילא יתכן גם כן שהארץ עומדת והכוכבים סובבים אותה ואין כל צורך להוציא הכתובים מידי פשוטם ולעקמם על ידי קישוים ודיחוקים, וכן בנוגע לדברי רז"ל שיש להבינם כפשוטם.
באחת ממכתביו מזכיר הרבי שאין להתעסק בתורת היחסות, מפני שהיא עלולה להוביל למסקנות מוזרות לגבי ה'[6][7].
כמו כן במכתב אחד כותב הרבי לפרופסור אחד שהוציא ספר על תורת היחסות של איינשטיין, הוא מסביר את שטיתה של תורת היחסות שעיקרה היא שזמן ומקום הינם משהו יחסי, כמו כן כתב הרבי שתורת היחסות הינה רק בגדר השערה ואינה יכולה לקבוע.
קישורים חיצוניים
- טורו של מונדשיין אודות אמינות הקשר בין הרבי לאיינשטיין.
הערות שוליים
- ↑ אלברט איינשטיין ויהדותו, עמ' 32, מתוך גיליון 270 של דף לתרבות יהודית, סיוון התשס"ו. בהוצאת משרד החינוך התרבות והספורט, האגף לתרבות תורנית
- ↑ כפר חב"ד (שבועון),גיליון 1215
- ↑ כפר חב"ד (שבועון), גיליון 1224
- ↑ המדור "סיפורים וגילגוליהם"
- ↑ ליקוטי שיחות חלק ל' עמ' 260
- ↑ וכן כפירה בהקב"ה
- ↑ אגרות קודש ח"ב, רפז