סירטוק: הבדלים בין גרסאות בדף
חסיד של הרבי (שיחה | תרומות) |
חסיד של הרבי (שיחה | תרומות) |
||
שורה 5: | שורה 5: | ||
==תולדות הסירטוק== | ==תולדות הסירטוק== | ||
עד לשנת [[תרנ"ד]] היו חסידי חב"ד נוהגים להתלבש כשאר כל החסידויות, דבר שהתבטא בעיקר בכך שהיו נוהגיל ללכת עם שטריימל בשבתות ובמועדים, ובחליפה עליונה ארוכה כמו של שאר החסידויות בכל ימות השבוע. | עד לשנת [[תרנ"ד]] היו חסידי חב"ד נוהגים להתלבש כשאר כל החסידויות, דבר שהתבטא בעיקר בכך שהיו נוהגיל ללכת עם שטריימל בשבתות ובמועדים, ובחליפה עליונה ארוכה (קפוטה) כמו של שאר החסידויות בכל ימות השבוע. | ||
אך בשנת [[תרנ"ד]] גזר הצאר ניקולאי את [[גזירת הלבוש]] | אך בשנת [[תרנ"ד]] גזר הצאר ניקולאי את [[גזירת הלבוש]], שאסרה על היהודים להמשיך ולהתלבש כפי שהיו נוהגים עד כז, דבר שהבטא גם בצוו מלכותי מפי הצאר ניקולאי המצווה על היהודים לקצג את מלבושיהם ולהתאים את התבוש היהודי ללבוש הרוסי. בעקבות כך נאלצו חסידי חב"ד להפרד מהקפוטה הארוכה ולהחליפה ב"פראק" רוסי, הנקרא ברוסית '''סירטוק''', וכך הגיע הסירטוק ל[[חב"ד]]. | ||
==מנהגי חב"ד== | ==מנהגי חב"ד== |
גרסה מ־23:37, 20 ביולי 2020
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה אתם מתבקשים שלא לערוך ערך זה בטרם תוסר הודעה זו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניחי התבנית. | ||
אם הדף לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך רצוי לתת קודם תזכורת בדף שיחת הכותבים. |
![](/images/thumb/4/46/%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%91%D7%A1%D7%99%D7%A8%D7%98%D7%95%D7%A7.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%91%D7%A1%D7%99%D7%A8%D7%98%D7%95%D7%A7.jpg)
סירטוק (או בשמו האחר פראק) הוא כינוי לבגד העליון שאותו נוהגים חסידי חב"ד ללבוש בשבתות ובמועדי ישראל. הסירטוק הוא חליפה ארוכה היורדת עד הברכיים, ולא כשאר החסידיות שלהם מגיע הבגד העליון למטה יותר.
תולדות הסירטוק
עד לשנת תרנ"ד היו חסידי חב"ד נוהגים להתלבש כשאר כל החסידויות, דבר שהתבטא בעיקר בכך שהיו נוהגיל ללכת עם שטריימל בשבתות ובמועדים, ובחליפה עליונה ארוכה (קפוטה) כמו של שאר החסידויות בכל ימות השבוע.
אך בשנת תרנ"ד גזר הצאר ניקולאי את גזירת הלבוש, שאסרה על היהודים להמשיך ולהתלבש כפי שהיו נוהגים עד כז, דבר שהבטא גם בצוו מלכותי מפי הצאר ניקולאי המצווה על היהודים לקצג את מלבושיהם ולהתאים את התבוש היהודי ללבוש הרוסי. בעקבות כך נאלצו חסידי חב"ד להפרד מהקפוטה הארוכה ולהחליפה ב"פראק" רוסי, הנקרא ברוסית סירטוק, וכך הגיע הסירטוק לחב"ד.
מנהגי חב"ד
מנהג חב"ד הוא ללבוש את הסירטוק מיום הנישואים ואילך...
זמנים שבהם לובשים את הסירטוק
- שבת קודש הסירטוק מתבדל מהחליפה בכך שאותו לובשים חסידי חב"ד רק בשבתות ובמועדי ישראל.
- יום טוב כמו כן חסידי חב"ד נוהגים ללבוש את הסירטוק חוץ מבשבתות גם בחגים ובמועדי ישראל.
- יום הולדת כמו כן נוהגים הרבה מחסידי חב"ד ללבוש את הסירטוק גם בימי ההולדת שלהם[דרוש מקור].
- ימי דפגרא - כמו כן יש הרבה חסידים שנוהגים לחבוש את הסירטוק במשך כל הימים, ולא רק בשבתות ובמועדים. וזאת בשל כך שאף הרבי שליט"א נוהג לחבוש את הסירטוק במשך כל ימי החול.
מנהגים מיוחדים
מנהג מיוחד בנוגע ללבישת הסירטוק ניתן למצוא אצל הרבי. כאשר הרבי היה הולך עם סירטוק בימים רגילים היה הרבי נוהג לחבוש על הסירטוק עוד מעיל או בגד, הסיבה לכך הייתה נעוצה בין השאר בכך שהסירטוק נועד לשבתות ולימים טובים ולא לימות החול, לכן הרבי נהג לחבוש על הסירטוק עוד מלבוש כדי לשמור את ייחודו לשבתות ולמועדים.
מבנה הסירטוק
סוגים
- סירטוק בד
- סירטוק משי
סירטוק משי הוא הסוג הטוב ביותר שיש ואף המהודר ביותר, זהו סוג הסירטוק שאתו נוהג ללככת הרבי שליט"א
אצל רבותינו נשיאנו
אצל רבותינו נשיאנו עד לנשיאותו של הרבי שליט"א לא היה נהוג ללבוש סירטוק, אלא רבותינו נשיאנו נהגו ללבוש בגד עליון גדול וארוך בהרבה מהסירטוק.