שניאור (שם): הבדלים בין גרסאות בדף
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
|||
שורה 4: | שורה 4: | ||
מובא במהרש"ל{{הערה|שו"ת המהרש"ל בשאלת אב ואם החלוקים בקריאת שם לילד.}} שזקנו{{הערה|היינו לא סבו ממש, אלא מסבותיו, כי מנחם הציוני נפטר כ170 שנה קודם שהמהרש"ל נולד.}} רבי מנחם הציוני<ref>נולד בערך בשנת ה'ת"ק.</ref> "היה לו בן, ושם אביו מהר"ר מאיר, ושם חמיו מהר"ר אורי, והיו מחולקים בקריאת הבן, וקראוהו שניאור, כלומר שני אור. מאיר הוא אור. ואורי אור"{{הערה|ים של שלמה גיטין פ"ד סכ"ו. חיד"א מע' גדולים סוף אות ש'.}}{{הערה|ה[[חתם סופר]] מביא סיפור זה בגירסא מעט שונה, בשו"ת חת"ס חלק אבן העזר, כרך ד' סימן י"ח. "וכן משמע בים של שלמה (מהרש"ל) שכתב מעשה שהאב רוצה לקרות הבן בשם אביו '''מאיר''' והאם רצתה לקרותו בשם אביה '''יאיר''' ומזה נולד שם חדש שניאור רצונו לומר שני מיני אור מאיר ויאיר"}}. | מובא במהרש"ל{{הערה|שו"ת המהרש"ל בשאלת אב ואם החלוקים בקריאת שם לילד.}} שזקנו{{הערה|היינו לא סבו ממש, אלא מסבותיו, כי מנחם הציוני נפטר כ170 שנה קודם שהמהרש"ל נולד.}} רבי מנחם הציוני<ref>נולד בערך בשנת ה'ת"ק.</ref> "היה לו בן, ושם אביו מהר"ר מאיר, ושם חמיו מהר"ר אורי, והיו מחולקים בקריאת הבן, וקראוהו שניאור, כלומר שני אור. מאיר הוא אור. ואורי אור"{{הערה|ים של שלמה גיטין פ"ד סכ"ו. חיד"א מע' גדולים סוף אות ש'.}}{{הערה|ה[[חתם סופר]] מביא סיפור זה בגירסא מעט שונה, בשו"ת חת"ס חלק אבן העזר, כרך ד' סימן י"ח. "וכן משמע בים של שלמה (מהרש"ל) שכתב מעשה שהאב רוצה לקרות הבן בשם אביו '''מאיר''' והאם רצתה לקרותו בשם אביה '''יאיר''' ומזה נולד שם חדש שניאור רצונו לומר שני מיני אור מאיר ויאיר"}}. | ||
אך כתב החיד"א | אך כתב החיד"א{{הערה|שם הגדולים בקונטרס אחרון על השם שניאור. וראה שם במנחם ציון על החיד"א שהביא הדיעה שאומרת שהשם שניאור הוא מהשם סניור.}}: "ומכל מקום נראה דשם שניאור קדמון ... (ו)קראו לילד הנזכר שניאור דיש שם זה בעולם ורמוז בו שני המאורות. מאיר אורי". היינו שהשם היה בעולם קודם לכן{{הערה|ראה תוס' תמורה דף י"ח ע"א ד"ה אפילו.}} ובהסיפור על "מאיר" "ואורי" השתמשו בשם קדום{{הערה|1=וכן כתב ב[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=42258&st=&pgnum=216 ספר נחלת שבעה סימן מו]}}. | ||
אצל [[אדמו"רי חב"ד]] מוזכר הביאור מהמרש"ל שנקרא על שם שני שמות אור{{הערה|1=[[ספר המאמרים - פרשיות|סה"מ]] י"ט כסלו 'פדה בשלום' תשמ"ח. דברי משיח תשמ"ח ח"ב ש"פ וישב. וראה [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31679&st=&pgnum=212 לקוטי לוי יצחק אגרות עמ' רי"ח.ועוד | אצל [[אדמו"רי חב"ד]] מוזכר הביאור מהמרש"ל שנקרא על שם שני שמות אור{{הערה|1=[[ספר המאמרים - פרשיות|סה"מ]] י"ט כסלו 'פדה בשלום' תשמ"ח. דברי משיח תשמ"ח ח"ב ש"פ וישב. וראה [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31679&st=&pgnum=212 לקוטי לוי יצחק אגרות עמ' רי"ח.] ועוד.}}. | ||
המקור הקדום המתועד שנמצא עד כה לשם שניאור קיים ב"[[תוספות איוורא]]" שנכתב על ידי גדולי ישראל מהעיר איוורא שבצפון צרפת, ובראשם עמדו שלושה תלמידי חכמים בניו של רבי '''שניאור''': רבי משה, רבי שמואל ורבי יצחק, המכונים גדולי איוורא. הם פעלו וכתבו לערך | המקור הקדום המתועד שנמצא עד כה לשם שניאור קיים ב"[[תוספות איוורא]]" שנכתב על ידי גדולי ישראל מהעיר איוורא שבצפון צרפת, ובראשם עמדו שלושה תלמידי חכמים בניו של רבי '''שניאור''': רבי משה, רבי שמואל ורבי יצחק, המכונים גדולי איוורא. הם פעלו וכתבו לערך בשנת ד'תתק"צ{{הערה|יותר ממאה שנה קודם לידתו של ר' מנחם הציוני, שמקובל לייחס את השם התחדש לבנו.}}, וכתבו ביאורים על הגמרא ומתוכם שולבו בפירוש [[התוספות]] וחלקים ממנו הובאו ב[[שיטה מקובצת]]. | ||
==שם משפחה== | ==שם משפחה== | ||
שורה 44: | שורה 44: | ||
====זלמן==== | ====זלמן==== | ||
השם זלמן אינו בלשון הקודש, אלא כינוי | השם זלמן אינו בלשון הקודש, אלא כינוי{{הערה|1=ראה ב[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=42258&st=&pgnum=216 ספר נחלת שבעה סימן מו]}} ולשון תרגום של השם שניאור{{הערה|שם=לקוטי לוי יצחק}}. | ||
[[הרבי]] מפרש{{הערה|לקו"ש ח"ו עמ' 41. לקו"ש חכ"א עמ' 273. הובא גם בלקו"ש חי"ד עמ' 393.}} ש'זלמן' אותיות 'לזמן'{{הערה|מקור פירוש זה הוא מר' לוי יצחק מברדיטשוב והובא בלקו"ש חי"ב עמ' 232.}} שהוא קשור ל[[עולם (בחסידות)|עולם]] מלשון העלם כי גדר של עולם נופל על בחינת [[זמן]] דווקא{{הערה|תניא, שער היחוד והאמונה פ"ז - פב, א.}} ובמילא גם על מקום כי ענין של זמן ומקום קשורים זה לזה{{הערה|התוועדויות [[תשמ"ה]] כרך ה' ש"פ כי תצא סי"ב.}}. ואדמו"ר הזקן נקרא כך כי ענינו הוא להמשיך דווקא בעולם הזה התחתון את הדרגה של למעלה מהעולם - שניאור{{הערה|לקו"ש חכ"א עמ' 273.}}. | [[הרבי]] מפרש{{הערה|לקו"ש ח"ו עמ' 41. לקו"ש חכ"א עמ' 273. הובא גם בלקו"ש חי"ד עמ' 393.}} ש'זלמן' אותיות 'לזמן'{{הערה|מקור פירוש זה הוא מר' לוי יצחק מברדיטשוב והובא בלקו"ש חי"ב עמ' 232.}} שהוא קשור ל[[עולם (בחסידות)|עולם]] מלשון העלם כי גדר של עולם נופל על בחינת [[זמן]] דווקא{{הערה|תניא, שער היחוד והאמונה פ"ז - פב, א.}} ובמילא גם על מקום כי ענין של זמן ומקום קשורים זה לזה{{הערה|התוועדויות [[תשמ"ה]] כרך ה' ש"פ כי תצא סי"ב.}}. ואדמו"ר הזקן נקרא כך כי ענינו הוא להמשיך דווקא בעולם הזה התחתון את הדרגה של למעלה מהעולם - שניאור{{הערה|לקו"ש חכ"א עמ' 273.}}. |
גרסה מ־00:08, 16 ביולי 2020
שְׁנֵיאוֹר הוא שם פרטי ושם משפחה. הוא שמו של מייסד חסידות חב"ד אדמו"ר הזקן. כיום, נפוץ בעיקר בחב"ד.
משמעות ומקור השם
מובא במהרש"ל[1] שזקנו[2] רבי מנחם הציוני[3] "היה לו בן, ושם אביו מהר"ר מאיר, ושם חמיו מהר"ר אורי, והיו מחולקים בקריאת הבן, וקראוהו שניאור, כלומר שני אור. מאיר הוא אור. ואורי אור"[4][5].
אך כתב החיד"א[6]: "ומכל מקום נראה דשם שניאור קדמון ... (ו)קראו לילד הנזכר שניאור דיש שם זה בעולם ורמוז בו שני המאורות. מאיר אורי". היינו שהשם היה בעולם קודם לכן[7] ובהסיפור על "מאיר" "ואורי" השתמשו בשם קדום[8].
אצל אדמו"רי חב"ד מוזכר הביאור מהמרש"ל שנקרא על שם שני שמות אור[9].
המקור הקדום המתועד שנמצא עד כה לשם שניאור קיים ב"תוספות איוורא" שנכתב על ידי גדולי ישראל מהעיר איוורא שבצפון צרפת, ובראשם עמדו שלושה תלמידי חכמים בניו של רבי שניאור: רבי משה, רבי שמואל ורבי יצחק, המכונים גדולי איוורא. הם פעלו וכתבו לערך בשנת ד'תתק"צ[10], וכתבו ביאורים על הגמרא ומתוכם שולבו בפירוש התוספות וחלקים ממנו הובאו בשיטה מקובצת.
שם משפחה
השם שניאור משולב בשמות משפחה שונים
- שניאורי - שם משפחת אדמו"ר האמצעי
- שניאורסון - משפחת אדמו"ר הצמח צדק, וצאצאיו
- ברב"ש - (בן רבי שניאור) מצאצאי האדמו"ר הרב שמריה נח שניאורסון
- שניאור - משפחה שאינה חב"דית במקור, אך יש מצאצאי המשפחה חסידי חב"ד
שמות בני אדם
![]() | ערך מורחב – שם |
שמו של אדם מורה על מהותו, ואפי' שהוריו לא התכוונו לכך[11], שהרי בקריאת שם לילד מקבלים ההורים כוחות מעין נבואה זוטא לקרוא לילד בשם המבטא את שורש נשמתו[12].
השם הוא צירוף אותיות הנותנות חיות לאדם[13]. אדמו"ר הזקן מבאר[14] ששמו של דבר שיקראו לו בלשון הקודש באופן מסויים הוא מהווה, מחיה ומקיים את אותו הדבר, והרבי מוסיף[15] שכך הוא גם בשמו של אדמו"ר הזקן.
אדמו"ר הזקן
שניאור
כשהגיעו כתבי התניא לרבי מנחם נחום מצ'רנוביל[16] אמר[17]: "המחבר ספר הקדוש הזה שמו שניאור רומז לשני בחי' אור. אור ישר ואור חוזר. תורה שבכתב ותורה שבעל פה. גליא וסתים כו'".
אדמו"ר הצ"צ כותב[18] שהשם 'שניאור' הוא כמו 'ואהבת' שהוא בגימטריה שני פעמים אור[19].
אדמו"ר הריי"צ כותב[20] שהבעש"ט עשה עליית נשמה[21] ולאחר מכן אמר על אדמו"ר הזקן בזמן שהוא היה בגיל 3 בפני חסידיו שהעולם יואר בשני אור - אור הנגלה ואור החסידות.
הרבי כותב[22] שהשם המקובל בעולם לאדמו"ר הזקן הוא בעל התניא והשו"ע וזה כי הוא מחבר את פנימיות התורה עם נגלה שבתורה[23] ושמו שניאור מייחד אותו בכך ששני אורות אלו - אור הנגלה ואור הנסתר, הם מתאחדים לשם אחד כאשר לומדים את שניהם יחד.
הכח לחבר את שניהם יחד נבע מכך שהוא גילה את עצם מהות התורה - יחידה שבתורה, הנעלית ממגבלות של העלם וגילוי ולכן בכוחה לחבר את שני האורות, הנגלה והנסתר שבתורה[24].
את הסבר זה אמר הרבי[25] להוציא למעשה בפועל, להוסיף בלימוד התורה (שניאור) ובקיום המצוות בהידור (לזמן).
באחד מביאורי הרבי[26] על השם הוא חילק בין אורי - אור עצמי, למאיר - אור להאיר.
באחד הפעמים התבטא הרבי[27], שיש את הפירוש בנוסח הרגיל ויש פירוש של החסידים. הפירוש הרגיל הוא שני אור - אור הנגלה ואור החסידות אבל חסידים מפרשים שני אור - ברוחניות וגשמיות.
אביו של הרבי ר' לוי יצחק[28] מזכיר את מקור השם כפי שהביא המהרש"ל ומסביר שמאיר הוא המפעיל אור ואורי הוא האור המתפעל ומהרכבתם יחד נעשה השם שניאור.
זלמן
השם זלמן אינו בלשון הקודש, אלא כינוי[29] ולשון תרגום של השם שניאור[28].
הרבי מפרש[30] ש'זלמן' אותיות 'לזמן'[31] שהוא קשור לעולם מלשון העלם כי גדר של עולם נופל על בחינת זמן דווקא[32] ובמילא גם על מקום כי ענין של זמן ומקום קשורים זה לזה[33]. ואדמו"ר הזקן נקרא כך כי ענינו הוא להמשיך דווקא בעולם הזה התחתון את הדרגה של למעלה מהעולם - שניאור[34].
החידוש אצל אדמו"ר הזקן שהוא חיבר את השם שניאור המורה על חיבור עליונים ותחתונים (אבל עדין אור) עם השם זלמן שהוא ההעלם דהעולם, וזה בכדי שיהיה ניכר גם בתוך העולם אור אין סוף.
קישורים חיצוניים
הערות שוליים
- ↑ שו"ת המהרש"ל בשאלת אב ואם החלוקים בקריאת שם לילד.
- ↑ היינו לא סבו ממש, אלא מסבותיו, כי מנחם הציוני נפטר כ170 שנה קודם שהמהרש"ל נולד.
- ↑ נולד בערך בשנת ה'ת"ק.
- ↑ ים של שלמה גיטין פ"ד סכ"ו. חיד"א מע' גדולים סוף אות ש'.
- ↑ החתם סופר מביא סיפור זה בגירסא מעט שונה, בשו"ת חת"ס חלק אבן העזר, כרך ד' סימן י"ח. "וכן משמע בים של שלמה (מהרש"ל) שכתב מעשה שהאב רוצה לקרות הבן בשם אביו מאיר והאם רצתה לקרותו בשם אביה יאיר ומזה נולד שם חדש שניאור רצונו לומר שני מיני אור מאיר ויאיר"
- ↑ שם הגדולים בקונטרס אחרון על השם שניאור. וראה שם במנחם ציון על החיד"א שהביא הדיעה שאומרת שהשם שניאור הוא מהשם סניור.
- ↑ ראה תוס' תמורה דף י"ח ע"א ד"ה אפילו.
- ↑ וכן כתב בספר נחלת שבעה סימן מו
- ↑ סה"מ י"ט כסלו 'פדה בשלום' תשמ"ח. דברי משיח תשמ"ח ח"ב ש"פ וישב. וראה לקוטי לוי יצחק אגרות עמ' רי"ח. ועוד.
- ↑ יותר ממאה שנה קודם לידתו של ר' מנחם הציוני, שמקובל לייחס את השם התחדש לבנו.
- ↑ לקו"ש ח"ו עמ' 35 והלאה.
- ↑ לקו"ש ח"ל ש"פ ויצא שיחה ב' עמ’ 134.
- ↑ שעהיוה"א בתחלתו.
- ↑ תניא, שער היחוד והאמונה פ"א.
- ↑ לקו"ש חכ"א עמ' 273.
- ↑ תלמיד הבעש"ט והמגיד ממזריץ'. לקריאה על תולדותיו בספר שם ושארית.
- ↑ בית רבי ח"א פכ"ה הערה י'.
- ↑ הוספות לתו"א עמ' 284. הקדמת המו"ל לדרמ"צ.
- ↑ כמו שניאור שפירושו שני אור.
- ↑ לקו"ד ח"א פג, א. סה"ש תש"ה עמ' 129. לקו"ש חט"ז עמ' 38.
- ↑ בר"ה תק"ז
- ↑ לקו"ש ח"ו עמ' 37.
- ↑ הובא גם בלקו"ש חי"ד עמ' 393. דברי משיח תנש"א ח"ד עמ' 107.
- ↑ לקו"ש חט"ז עמ' 38.
- ↑ לקו"ש חכ"א עמ' 273.
- ↑ רשימות חוברת א
- ↑ לקוטי שיחות חי"ב עמ' 232.
- ↑ 28.0 28.1 לקוטי לוי יצחק אגרות עמ' רי"ח.
- ↑ ראה בספר נחלת שבעה סימן מו
- ↑ לקו"ש ח"ו עמ' 41. לקו"ש חכ"א עמ' 273. הובא גם בלקו"ש חי"ד עמ' 393.
- ↑ מקור פירוש זה הוא מר' לוי יצחק מברדיטשוב והובא בלקו"ש חי"ב עמ' 232.
- ↑ תניא, שער היחוד והאמונה פ"ז - פב, א.
- ↑ התוועדויות תשמ"ה כרך ה' ש"פ כי תצא סי"ב.
- ↑ לקו"ש חכ"א עמ' 273.