החכמה מאין תמצא: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
מ (תיקונים קלים) |
||
שורה 3: | שורה 3: | ||
דהיינו, החכמה נבראה בדרך של [[יש מאין]], היש הוא [[עולם האצילות]] ותחילתו בחכמה. והאין הוא ה[[כתר]] שנעלה ממנו ובו נמצא כח הבריאה. | דהיינו, החכמה נבראה בדרך של [[יש מאין]], היש הוא [[עולם האצילות]] ותחילתו בחכמה. והאין הוא ה[[כתר]] שנעלה ממנו ובו נמצא כח הבריאה. | ||
וכך מפרשת החסידות פסוק זה '''והחכמה, מאין''' דכתר '''תמצא'''. | וכך מפרשת תורת החסידות|החסידות]] פסוק זה: '''והחכמה, מאין''' דכתר '''תמצא'''. | ||
דרגת ה[[אין]] היא אחת | דרגת ה[[אין]] היא אחת מ[[אריך אנפין|שלושת הראשים שבאריך אנפין]]. | ||
==דרגת משה רבינו ובעבודה== | ==דרגת משה רבינו ובעבודה== | ||
ה[[גמרא]] ב[[מסכת סוטה]] אומרת{{הערה|דף יג, א.}} שכאשר [[הסתלק]] [[משה רבינו]] הספידו [[הקב"ה]] "'''והחכמה מאין תמצא'''". | |||
כלומר, החכמה היא | כלומר, החכמה היא ה[[תורה]], והיא נמצאת דווקא במשה רבינו כיון שהוא היה "[[עניו]] מכל האדם אשר על פני האדמה". | ||
כך זה גם ב[[עבודת ה']], שחכמת התורה נמצאת דווקא במי שבטל, ולכן ה[[הלכה]] הייתה בכל פעם עם [[דוד המלך]], כמו שכתוב בגמרא על הפסוק "והוי' עמו" - שהלכה כמותו בכל מקום. וזה היה מפני שדוד היה בטל ל[[אלוקות]]. | |||
==בעולמות== | ==בעולמות== | ||
ב[[עולם האצילות]] [[אבא עילאה מקנן באצילות|מקננת]] [[ספירת החכמה]]. וכיון שכך, הוא בטל לאלקות. ולכן | ב[[עולם האצילות]] [[אבא עילאה מקנן באצילות|מקננת]] [[ספירת החכמה]]. וכיון שכך, הוא בטל לאלקות. ולכן דווקא הוא יכול להיות [[כלי]] למציאות האלוקית שמתגלה בו באופן גלוי, ולא כבעולמות [[בי"ע]] ששם הוא [[אור של תולדה]]. | ||
בכל עולם ספירת החכמה נקראת [[היכל קודש הקדשים]] של עולם זה, כיון שבה מתלבשת האלוקות של העולם הנמשכת מהעולם שלפניו. וזאת (כנ"ל) מפני שהחכמה בטילה לעולם שלפניה. | בכל עולם ספירת החכמה נקראת [[היכל קודש הקדשים]] של עולם זה, כיון שבה מתלבשת האלוקות של העולם הנמשכת מהעולם שלפניו. וזאת (כנ"ל) מפני שהחכמה בטילה לעולם שלפניה. | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} |
גרסה מ־09:20, 9 באפריל 2013
ספירת החכמה היא הדרגה הראשונה בסדר ההשתלשלות. וכיון שכך הופעתה היא בדרך חידוש.
דהיינו, החכמה נבראה בדרך של יש מאין, היש הוא עולם האצילות ותחילתו בחכמה. והאין הוא הכתר שנעלה ממנו ובו נמצא כח הבריאה.
וכך מפרשת תורת החסידות|החסידות]] פסוק זה: והחכמה, מאין דכתר תמצא.
דרגת האין היא אחת משלושת הראשים שבאריך אנפין.
דרגת משה רבינו ובעבודה
הגמרא במסכת סוטה אומרת[1] שכאשר הסתלק משה רבינו הספידו הקב"ה "והחכמה מאין תמצא".
כלומר, החכמה היא התורה, והיא נמצאת דווקא במשה רבינו כיון שהוא היה "עניו מכל האדם אשר על פני האדמה".
כך זה גם בעבודת ה', שחכמת התורה נמצאת דווקא במי שבטל, ולכן ההלכה הייתה בכל פעם עם דוד המלך, כמו שכתוב בגמרא על הפסוק "והוי' עמו" - שהלכה כמותו בכל מקום. וזה היה מפני שדוד היה בטל לאלוקות.
בעולמות
בעולם האצילות מקננת ספירת החכמה. וכיון שכך, הוא בטל לאלקות. ולכן דווקא הוא יכול להיות כלי למציאות האלוקית שמתגלה בו באופן גלוי, ולא כבעולמות בי"ע ששם הוא אור של תולדה.
בכל עולם ספירת החכמה נקראת היכל קודש הקדשים של עולם זה, כיון שבה מתלבשת האלוקות של העולם הנמשכת מהעולם שלפניו. וזאת (כנ"ל) מפני שהחכמה בטילה לעולם שלפניה.
הערות שוליים
- ↑ דף יג, א.