אור יהודה: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 21: | שורה 21: | ||
==תלמוד תורה== | ==תלמוד תורה== | ||
בי"ז [[אלול]] בשנת [[תשנ"ו]] פתח הרב פרידמן [[תלמוד תורה]] חב"ד באור יהודה, תחת [[רשת אהלי יוסף יצחק]].התלמוד-התורה שכן במבנה [[בית חב"ד]] המרכזי באור יהודה. התלמוד-התורה היה פתוח בין השעות 1:30 - 8:00 בצהריים, כאשר לאחר-מכן פעל במקום "צוהרון", עד השעה 3:30 אחר-הצהריים. התלמוד תורה נסגר בשנת [[תש"ס]]. | בי"ז [[אלול]] בשנת [[תשנ"ו]] פתח הרב פרידמן [[תלמוד תורה]] חב"ד באור יהודה, תחת [[רשת אהלי יוסף יצחק]].התלמוד-התורה שכן במבנה [[בית חב"ד]] המרכזי באור יהודה. התלמוד-התורה היה פתוח בין השעות 1:30 - 8:00 בצהריים, כאשר לאחר-מכן פעל במקום "צוהרון", עד השעה 3:30 אחר-הצהריים. התלמוד תורה נסגר בשנת [[תש"ס]]. | ||
התלמוד-תורה חודש שוב בשנת הלימודים ה'תש"ע, לאחר שהנהלת ביה"ס 'אור אבנר' אור-יהודה (הבי"ס הגדול באור-יהודה) לא יכלו להחזיק את המוסד- ופנו לרב פרידמו לקחת זאת תחת חסוסתו. | |||
הרב פקרידמן הסכים, ומאז פועל באור-יהודה תלמוד-תורה בשם 'אור-אבנר חב"ד' את התלמוד תורה מנהל הרב אסף שהינו | |||
במקביל מאותו הסיבה אף כל הבית-ספר היסודי בנות 'אור-אבנר' הפך להיות תחת ניהולו של הבית חב"ד | |||
== ישיבת [[תומכי תמימים]] בעיר == | == ישיבת [[תומכי תמימים]] בעיר == |
גרסה מ־08:38, 11 באפריל 2011
![](/images/thumb/5/5b/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%93%D7%9E%D7%9F_%D7%90%D7%95%D7%A8_%D7%99%D7%94%D7%95%D7%93%D7%94.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%93%D7%9E%D7%9F_%D7%90%D7%95%D7%A8_%D7%99%D7%94%D7%95%D7%93%D7%94.jpg)
אור יהודה היא עיר במחוז תל אביב, ישראל. מרוחקת כשבעה קילומטרים מתל אביב-יפו וסמוכה לנמל התעופה בן-גוריון. אור יהודה גובלת במערב בכביש 4 ובשטחים פתוחים, במזרח ביהוד-מונוסון;,בצפון בכביש 461, צומת השומר וצומת סביון ובדרום בכביש 412 ובשטחים פתוחים. נכון לשנת תש"ע מונה העיר 32,800 תושבים.
בית חב"ד
את הבית חב"ד באור יהודה מנהל הרב מנחם מענדל פרידמן החל משנת תש"נ.
בעיר אור יהודה קיימים כיום מספר בתי חב"ד, בית כנסת, ישיבה קטנה וגדולה שבראשה עומד השליח הרב שלום בער הנדל, בית ספר בנים, בית ספר בנות, גני ילדים, ומעון.
פעילות חסידי חב"ד באור יהודה החלה בשנת תשמ"ח. הרב טוביה בולטון ניהל באותם ימים את הפעילות החב"דית בעיר, באין בית חב"ד ושליח קבוע בעיר.
ימי בראשית
בשנת תשמ"ט, ביומה האחרון, עמד הרב בולטון במרכז העיר והציע לעוברים ושבים להניח תפילין. הוא נזכר במחשבתו בדברי הרבי כי שנה זו היא 'שנת הבניין', וכאבה לו העובדה שהוא לא ניצל את סגולתה של שנה זו כדי להשיג משכן של קבע לבית חב"ד.
בהחלטה של רגע, הלך הרב בולטון לעבר מקלט שכונתי שהיה בסמוך. המקלט היה מלוכלך ומוזנח, מנותק מחשמל ומים. הרב בולטון נטל אבן והניח אותה ליד קיר המקלט. בשמחה רבה אמר "לחיים" על 'רכישת' הבניין - שיהפוך בעזרת ה' לבית חב"ד אור יהודה.
לאחר מניעות ועיכובים לא מעטים הפך המקלט למשכן קבע לבית חב"ד אור יהודה.
זמן לא רב לאחר מכן, נאלץ הרב בולטון לעזוב את העיר לטובת עבודתו בישיבת 'אור התמימים כפר חב"ד'. הרב נחום כהן שהיה אחראי מטעם צעירי אגודת חב"ד באה"ק על הסניפים תר אחר מועמד מתאים וההחלטה נפלה על הרב מנחם מענדל פרידמן שהיה אז חתן ב-770. תשובת הרבי לרב פרידמן הייתה: "הסכמה וברכה אזכיר על הציון". בחודש תמוז תש"נ בא בברית הנישואין עם רעייתו ובראש חודש אלול העתיקו את מגוריהם לאור יהודה, והחלו בפעילות.
תלמוד תורה
בי"ז אלול בשנת תשנ"ו פתח הרב פרידמן תלמוד תורה חב"ד באור יהודה, תחת רשת אהלי יוסף יצחק.התלמוד-התורה שכן במבנה בית חב"ד המרכזי באור יהודה. התלמוד-התורה היה פתוח בין השעות 1:30 - 8:00 בצהריים, כאשר לאחר-מכן פעל במקום "צוהרון", עד השעה 3:30 אחר-הצהריים. התלמוד תורה נסגר בשנת תש"ס. התלמוד-תורה חודש שוב בשנת הלימודים ה'תש"ע, לאחר שהנהלת ביה"ס 'אור אבנר' אור-יהודה (הבי"ס הגדול באור-יהודה) לא יכלו להחזיק את המוסד- ופנו לרב פרידמו לקחת זאת תחת חסוסתו. הרב פקרידמן הסכים, ומאז פועל באור-יהודה תלמוד-תורה בשם 'אור-אבנר חב"ד' את התלמוד תורה מנהל הרב אסף שהינו במקביל מאותו הסיבה אף כל הבית-ספר היסודי בנות 'אור-אבנר' הפך להיות תחת ניהולו של הבית חב"ד
ישיבת תומכי תמימים בעיר
![](/images/thumb/1/10/%D7%91%D7%A2%D7%A8_%D7%94%D7%A0%D7%93%D7%9C.jpg/250px-%D7%91%D7%A2%D7%A8_%D7%94%D7%A0%D7%93%D7%9C.jpg)
בשנת תשס"ד פנו הרבנים שלום דובער הכהן הנדל ומשה רוזנבלט, והעסקן ר' אברהם בן שמעון, בהצעה להקים ישיבה בעיר. הרב פרידמן הגיב בחיוב. כך קמה ישיבת תומכי תמימים אור יהודה.
בשנת תשס"ח נפתחה בעיר גם הישיבה גדולה.
שליח לשכונת נווה סביון
![](/images/thumb/3/38/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%A9%D7%9C%D7%9E%D7%94_%D7%9B%D7%A5.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%A9%D7%9C%D7%9E%D7%94_%D7%9B%D7%A5.jpg)
בשנת תשס"ד הגיעו לגור בעיר הרב שלמה הכהן ורעייתו כ"ץ שהתמקמו בשכונה היוקרתית "נווה סביון" והחלו לפעול בה. בין השאר פתחו השלוחים הצעירים מעון חב"ד לילדים.
במקום מתארגנת תהלוכה מטעם בית חב"ד, ובה למעלה מאלפים ילדים.
שליח לשכונת נווה רבין
אל השכונה 'נווה רבין', נשלחו הרב שלום דובער הכהן ורעייתו הנדל, ג"כ בשנת תשס"ד. כצעד ראשון החליטו לפתוח בית כנסת בשכונה. כיום פועל בית הכנסת שבעה ימים בשבוע, שלוש תפילות ביום. על ניהולו ואחזקתו מפקח השליח הרב הראל רחימי.
כיום פועל בית הכנסת שבעה ימים בשבוע, שלוש תפילות ביום. על ניהולו ואחזקתו מפקח השליח הרב הראל רחימי. באותה שנה, בחודש אלול תשס"ד הקים הרב הנדל ישיבת תומכי תמימים - ישיבה קטנה. בחודש כסלו תשס"ו הגיע לשכונה שליח חדש הרב מיכאל פרידמן.
בתמוז תשס"ח נערכה הכנסת ספר תורה לבית הכנסת "בית מנחם" חב"ד בשכונה. את ספר התורה תרמה משפחת עמר לעילוי נשמת אביהם ר' שלום מנחם מענדל עמר ז"ל.
בחודש אלול תשס"ח פתח הרב הנדל ישיבה גדולה.
בחודש אייר תש"ע, בעקבות התרחבות הקהילה לארבעים משפחות כן ירבו, קיבלה על עצמה הקהילה לערוך סדנאות חינוך שיעזרו לכל המשפחות בחינוך הילדים. הסדנאות הראשונות נערכו על ידי הרב מנחם מענדל גולוכובסקי, רב קהילת חב"ד ברחובות וסגן מזכיר בי"ד רבני חב"ד באה"ק.
במקום מתארגנת תהלוכה מטעם בית חב"ד, ובה למעלה מאלפים ילדים.
נשי חב"ד אור יהודה
במסגרת ארגון 'נשי חב"ד אור יהודה', נפגשות נשות השלוחים לשיעור-התוועדות משותפים מדי שבועיים. בנוסף מתקיימת פעילות לבנות על ידי סניפי נשי חב"ד, בת מלך, בנות אח"ת - ארגון לאמירת תהילים בשבת מברכים.
770
בשנת תשס"ט החלה הכנת השטח לבניית 770 באור יהודה. הבניין ישמש כבית כנסת ובית חב"ד.