ועד להפצת שיחות: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 10: | שורה 10: | ||
== הקמת הועד ומהותו == | == הקמת הועד ומהותו == | ||
הגהת השיחות של הרבי החלה לראשונה לקראת [[חג השבועות]] [[תשי"ח]], הרבי הסכים להגיה שיחה על מנת שיוכלו לחזור עליה בבתי כנסיות, במסגרת ה[[הקהלת קהילות]]. היוזמים היו [[צעירי אגודת חב"ד בארצות הברית]]. בתחילה עבדו על השיחות ר' [[אוריאל צימר]] (חלקים א'-ב') ור' [[יואל כהן]] (חלקים ג'-ד'). | הגהת השיחות של הרבי החלה לראשונה לקראת [[חג השבועות]] [[תשי"ח]], הרבי הסכים להגיה שיחה על מנת שיוכלו לחזור עליה בבתי כנסיות, במסגרת ה[[הקהלת קהילות]]. היוזמים היו [[צעירי אגודת חב"ד בארצות הברית]]. בתחילה עבדו על השיחות ר' [[אוריאל צימר]] (חלקים א'-ב') ור' [[יואל כהן]] (חלקים ג'-ד'). | ||
ר' [[יואל כהן]] עמד בראש מסגרת זו עד [[תשל"ז]] | |||
בשנת תשכ"ז קרא ר' [[בן ציון שם טוב]] למספר בחורים וביקש מהם לקחת את האחריות על הפצת שיחותיו של הרבי. כאשר ניגש ר' בן-ציון למזכירו הראשי של הרבי ומנהל ה[[מרכז לענייני חינוך]], הרב [[חיים מרדכי אייזיק חודוקוב]], הוא קיבל את הרעיון בחיוב, אך הבהיר לו שהיות ומדובר במוסד עצמאי שאינו שייך להוצאת הספרים [[קה"ת]], לכן פעילותו לא תתוקצב על-ידי המרכז לענייני חינוך שאחראי גם על הוצאת קה"ת. גם זכות הדפסת ארבעת הכרכים הראשונים של הלקוטי שיחות, שבעבר הודפסו על-ידי צא"ח ניתנה אחר-כך לועד שהוקם. כך גם רכישת השיחות היו במשרדי הוועד, ולא בחנות קה"ת. | בשנת תשכ"ז קרא ר' [[בן ציון שם טוב]] למספר בחורים וביקש מהם לקחת את האחריות על הפצת שיחותיו של הרבי. כאשר ניגש ר' בן-ציון למזכירו הראשי של הרבי ומנהל ה[[מרכז לענייני חינוך]], הרב [[חיים מרדכי אייזיק חודוקוב]], הוא קיבל את הרעיון בחיוב, אך הבהיר לו שהיות ומדובר במוסד עצמאי שאינו שייך להוצאת הספרים [[קה"ת]], לכן פעילותו לא תתוקצב על-ידי המרכז לענייני חינוך שאחראי גם על הוצאת קה"ת. גם זכות הדפסת ארבעת הכרכים הראשונים של הלקוטי שיחות, שבעבר הודפסו על-ידי צא"ח ניתנה אחר-כך לועד שהוקם. כך גם רכישת השיחות היו במשרדי הוועד, ולא בחנות קה"ת. | ||
כאשר הכניסו דוגמא לדף השער של החוברת לרבי, סימן הרבי להוסיף את סמל קה"ת על שער החוברת, ואף את ה[[שערי הספרים של רבותינו נשיאנו|שער]] המיוחד של הרבי. כלומר, למרות שהשיחות יצאו לאור על-ידי הועד להפצת שיחות, שהוא מוסד עצמאי, בכל זאת, הורה הרבי להשתמש בחותמת קה"ת (במשך השנים זכו לכך מוסדות נוספים כמו '[[ועד שיחות באנגלית]]' '[[היכל מנחם]]' ועוד. | כאשר הכניסו דוגמא לדף השער של החוברת לרבי, סימן הרבי להוסיף את סמל קה"ת על שער החוברת, ואף את ה[[שערי הספרים של רבותינו נשיאנו|שער]] המיוחד של הרבי. כלומר, למרות שהשיחות יצאו לאור על-ידי הועד להפצת שיחות, שהוא מוסד עצמאי, בכל זאת, הורה הרבי להשתמש בחותמת קה"ת (במשך השנים זכו לכך מוסדות נוספים כמו '[[ועד שיחות באנגלית]]' '[[היכל מנחם]]' ועוד. | ||
== הוצאה לאור == | == הוצאה לאור == |
גרסה מ־20:27, 24 במרץ 2010
ועד להפצת שיחות תפקידו הוא לערוך, להדפיס ולהפיץ את שיחותיו המוגהות של אדמו"ר שליט"א, הועד הוקם בשנת תשכ"ז, ועד היום פעיל בהפצת שיחות של אדמו"ר שליט"א ועריכת ספרים חדשים.
חברי הועד
בראש המערכת עומדים הרב נחמן שפירא והרב יעקב לייב אלטיין, חברי המערכת הינם הרב אלימלך צוויבל, הרב אלכסנדר סנדר פיקרסקי והרב שלום דובער ליפסקר. בכמה שנים גם עזרו הרב יוסף יצחק וילשאנסקי והרב דוד אולידורט. חברים נוספים של הוועד, והממונים על ההוצאה לאור הם הרבנים שניאור זלמן חנין והרב שלום יעקבסון.
הספרים העיקריים עליהם עבדו הועד הינם ספרי הלקוטי שיחות. ספרי הליקוטי שיחות הודפסו בהתחלה בתור 'ליקוט שבועי' ולאחר שהצטבר כמות של שיחות הראויים להוות ספר, הוציאם הועד לאור. עריכת השיחות נעשתה על ידי הועד, הועד לקח שיחה שהרבי אמר (או כמה שיחות יחד) וערכם לשיחה אחת עם מראי מקומות והערות, לאחר שהרבי היה מגיה את השיחות היו השיחות יוצאות לאור ומתפרסמות.
הקמת הועד ומהותו
הגהת השיחות של הרבי החלה לראשונה לקראת חג השבועות תשי"ח, הרבי הסכים להגיה שיחה על מנת שיוכלו לחזור עליה בבתי כנסיות, במסגרת ההקהלת קהילות. היוזמים היו צעירי אגודת חב"ד בארצות הברית. בתחילה עבדו על השיחות ר' אוריאל צימר (חלקים א'-ב') ור' יואל כהן (חלקים ג'-ד').
ר' יואל כהן עמד בראש מסגרת זו עד תשל"ז
בשנת תשכ"ז קרא ר' בן ציון שם טוב למספר בחורים וביקש מהם לקחת את האחריות על הפצת שיחותיו של הרבי. כאשר ניגש ר' בן-ציון למזכירו הראשי של הרבי ומנהל המרכז לענייני חינוך, הרב חיים מרדכי אייזיק חודוקוב, הוא קיבל את הרעיון בחיוב, אך הבהיר לו שהיות ומדובר במוסד עצמאי שאינו שייך להוצאת הספרים קה"ת, לכן פעילותו לא תתוקצב על-ידי המרכז לענייני חינוך שאחראי גם על הוצאת קה"ת. גם זכות הדפסת ארבעת הכרכים הראשונים של הלקוטי שיחות, שבעבר הודפסו על-ידי צא"ח ניתנה אחר-כך לועד שהוקם. כך גם רכישת השיחות היו במשרדי הוועד, ולא בחנות קה"ת.
כאשר הכניסו דוגמא לדף השער של החוברת לרבי, סימן הרבי להוסיף את סמל קה"ת על שער החוברת, ואף את השער המיוחד של הרבי. כלומר, למרות שהשיחות יצאו לאור על-ידי הועד להפצת שיחות, שהוא מוסד עצמאי, בכל זאת, הורה הרבי להשתמש בחותמת קה"ת (במשך השנים זכו לכך מוסדות נוספים כמו 'ועד שיחות באנגלית' 'היכל מנחם' ועוד.
הוצאה לאור
הועד מחזיק בית דפוס המנוהל על ידי ר' משה שגלוב, עד לאחרונה בית הדפוס היה ממוקם בקומה העליונה של 770, לאחרונה עבר הדפוס למקום אחר בשכונה. משרדי הועד שכנו עד לאחרונה ב-770, צמוד לבית הדפוס הם פונו משם, ועברו למשרדים חדשים.
במהלך השנים, ערך הועד ספרים רבים חדשים, מתוך שיחותיו המוגהות של הרבי.
הספרים שבהוצאת הועד:
- סט לקוטי שיחות - בשנים האחרונות יצא לאור הלקוטי שיחות ערוכים לפי סדר הפרשיות הנקראים לקוטי שיחות פרשיות.
- סט ביאורים לפרקי אבות - ביאורים על מסכת אבות.
- סט ספר המאמרים באתי לגני - כל מאמרי באתי לגני של הרבי.
- סט ביאורים לפרש"י על התורה.
- סט הגדה של פסח עם לקוטי טעמים ומנהגים.
- סט לקוטי שיחות בענייני גאולה ומשיח.
- סט ספר השיחות.