מעלות (פירושונים): הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[תמונה:כניסה לכהנים.jpg|left|thumb|350px|מדריגות עזרת ישראל היו 15 מדריגות בצורת חצי קשת | [[תמונה:כניסה לכהנים.jpg|left|thumb|350px|מדריגות עזרת ישראל היו 15 מדריגות בצורת חצי קשת]] | ||
[[תמונה:עזרת כהנים.jpg|left|thumb|350px|תיאור מדריגות העזרת כהנים שהיו מרובעות]] | [[תמונה:עזרת כהנים.jpg|left|thumb|350px|תיאור מדריגות העזרת כהנים שהיו מרובעות]] | ||
[[תמונה:עזרת.jpg|left|thumb|350px|תיאור מדריגות מרובעות בבית המקדש]] | [[תמונה:עזרת.jpg|left|thumb|350px|תיאור מדריגות מרובעות בבית המקדש]] |
גרסה מ־18:34, 24 בפברואר 2010
![](/images/thumb/6/69/%D7%9B%D7%A0%D7%99%D7%A1%D7%94_%D7%9C%D7%9B%D7%94%D7%A0%D7%99%D7%9D.jpg/350px-%D7%9B%D7%A0%D7%99%D7%A1%D7%94_%D7%9C%D7%9B%D7%94%D7%A0%D7%99%D7%9D.jpg)
![](/images/thumb/8/82/%D7%A2%D7%96%D7%A8%D7%AA_%D7%9B%D7%94%D7%A0%D7%99%D7%9D.jpg/350px-%D7%A2%D7%96%D7%A8%D7%AA_%D7%9B%D7%94%D7%A0%D7%99%D7%9D.jpg)
![](/images/thumb/d/dc/%D7%A2%D7%96%D7%A8%D7%AA.jpg/350px-%D7%A2%D7%96%D7%A8%D7%AA.jpg)
מעלות המקדש רבות הן, וכך מתאר הרמב"ם:
מהחיל לעזרת נשים - 12 מעלות
המקדש כולו לא היה במישור אלא במעלה ההר, ומסיבה זו היה בהכרח לערוך מדריגות רבות לפני עזרת הנשים, עזרת ישראל וכו'.[1]
כשאדם נכנס משער מזרחי של הר הבית מהלך עד סוף החיל בשוה. - דהיינו - בשורה שווה, ולא היה צריך לפנות לימין או לשמאל.
ועולה מן החיל לעזרת הנשים בשתים עשרה מעלות, רום כל מעלה חצי אמה ושלחה חצי אמה.
מעזרת נשים לעזרת ישראל - 15 מעלות
ומהלך כל עזרת הנשים בשוה.
ועולה ממנה לעזרת ישראל שהוא תחלת העזרה בחמש עשרה מעלות. רום כל מעלה חצי אמה ושלחה חצי אמה.
מעזרת ישראל לעזרת כהנים
ומהלך כל עזרת ישראל בשוה, ועולה ממנו לעזרת הכהנים במעלה גבוהה אמה, ועליה דוכן, יש בו שלש מעלות, רום כל מעלה חצי אמה ושלחה חצי אמה.
נמצאת עזרת הכהנים גבוהה על של ישראל שתי אמות ומחצה.
מעזרת כהנים להיכל
ומהלך כל עזרת הכהנים והמזבח. ובין האולם ולמזבח בשוה.
ועולה משם לאולם בשתים עשרה מעלות. רום כל מעלה חצי אמה ושלחה חצי אמה.
והאולם וההיכל כולו בשוה.
נמצא - מסיים הרמב"ם, גובה קרקע ההיכל על קרקע שער המזרח של הר הבית שתים ועשרים אמות. וגובה שער הר הבית עשרים אמה.
לפיכך העומד כנגד שער המזרח אינו רואה פתח ההיכל. ומפני זה עשו כותל שעל גבי שער זה נמוך. כדי שיהא כהן העומד בהר המשחה רואה פתח ההיכל בשעה שמזה מדם הפרה נוכח ההיכל.
צורת המדריגות
צורת המדריגות עליהם עמדו הלוים בעבודת השירה, שהם בין עזרת נשים לעזרת ישראל, היו עגולות, בצורת חצי קשת. אך שאר המעלות, היו בצורה רגילה.
מקורות
קישורים חיצונים
הערות שוליים
- ↑ מ"ומסיבה" אינו מל' הרמב"ם, אבל כך נראה בפשטות להסביר את הקשר הדברים, שמכיון שהמקדש היה במעלה ההר, היה צריך להיות מעלות רבות.