קדוש וברוך: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
מ (החלפת טקסט – "אדמו"ר הזקן " ב־"אדמו"ר הזקן ") |
||
שורה 13: | שורה 13: | ||
לסיבת החילוק מבאר הצמח צדק: {{ציטוט|תוכן=גם י"ל כי יום שהוא מצד עצמו אצילות, אם כן כשצריך להמשיך בו תוספת אור - הרי זה מבחינה שלמעלה מאצילות, וזהו ענין קדוש - שהוא בחינת כתר המחבר אור אין סוף עם האצילות. אבל לילה שהוא בבריאה, אם כן להמשיך שם תוספת אור, היינו מאצילות וזהו ענין ברוך כו'{{הערה|יהל אור על הפסוק.}}.}} | לסיבת החילוק מבאר הצמח צדק: {{ציטוט|תוכן=גם י"ל כי יום שהוא מצד עצמו אצילות, אם כן כשצריך להמשיך בו תוספת אור - הרי זה מבחינה שלמעלה מאצילות, וזהו ענין קדוש - שהוא בחינת כתר המחבר אור אין סוף עם האצילות. אבל לילה שהוא בבריאה, אם כן להמשיך שם תוספת אור, היינו מאצילות וזהו ענין ברוך כו'{{הערה|יהל אור על הפסוק.}}.}} | ||
ומביא | ומביא ה[[אדמו"ר הזקן]] "שיש מלאכי' שהשיר שלהם ביום, כמו שכתוב ברן יחד כוכבי בוקר וגו'. ויש שהשיר שלהם בלילה"{{הערה|ד"ה מזמור שיר חנוכת הבית תקס"ו.}}. כלומר, שהם שני סוגי מלאכים{{הערה|ולפי זה לאו דוקא שם מלאכי הבריאה, אלא יתכן שאף שהם ביצירה זמנם ביום. אך הוא דוחק, כיון שמשמע שמיד כששומעים את השרפים קוראים הם שואגים '''ברוך''', וצ"ע.}}. | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:עבודת המלאכים]] | [[קטגוריה:עבודת המלאכים]] |
גרסה מ־10:35, 17 ביוני 2016
מלאכים |
---|
סוגי מלאכים |
אופנים · חיות הקודש · שרפים |
מושגים שונים |
מטי ולא מטי · רצוא ושוב · קדוש קדוש קדוש · ברוך כבוד ה' ממקומו · קדוש וברוך |
קדוש וברוך הם שני סוגי שירות של מלאכים.
שרפים ואופנים
בעולם הבריאה נמצאים השרפים, הם אומרים קדוש, כלומר, שיש סדר באור שיורד לעולם, והם שמשיגים את האור מקדישים את שמו ועי"ז מקבלים את החיות.
![]() | ערך מורחב – קדוש קדוש קדוש |
.
לעומת זאת בעולם היצירה שם נמצאים האופנים, הם אומרים ברוך, כלומר שאין הם מבחינים בסדר מסוים אלא זהו בחינת עיגולים - שאין תחילה וסוף, ולכן אומרים ברוך, כיון שהוא מגיע מכל מקום, ואין מקום מוגדר.
![]() | ערך מורחב – ברוך כבוד ה' ממקומו |
.
זמני היום
מובא שגם למלאכים דבריאה יש גדרי זמן, כיון ש"ביום אומרים קדוש ובלילה ברוך כו'" [1].
לסיבת החילוק מבאר הצמח צדק:
גם י"ל כי יום שהוא מצד עצמו אצילות, אם כן כשצריך להמשיך בו תוספת אור - הרי זה מבחינה שלמעלה מאצילות, וזהו ענין קדוש - שהוא בחינת כתר המחבר אור אין סוף עם האצילות. אבל לילה שהוא בבריאה, אם כן להמשיך שם תוספת אור, היינו מאצילות וזהו ענין ברוך כו'[2].
ומביא האדמו"ר הזקן "שיש מלאכי' שהשיר שלהם ביום, כמו שכתוב ברן יחד כוכבי בוקר וגו'. ויש שהשיר שלהם בלילה"[3]. כלומר, שהם שני סוגי מלאכים[4].