עתידין אילני סרק שיתנו פירות: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
(גרסת ביניים אחת של אותו משתמש אינה מוצגת) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
לעתיד לבא בזמן התגלות ה[[מלך המשיח]], יהיה נוסף לשפע הרוחני הרב, אף שפע גשמי מעל הטבע, וזה יהיה כדבר טבעי, אחד מהדברים המופלאים שחז"ל מספרים לנו הוא שאפילו אילנות שאין דרכם להצמיח פירות, לעתיד לבא כן יצמיחו פירות. ואפילו גזע העץ עצמו יהיה ראוי לאכילה. | לעתיד לבא בזמן התגלות ה[[מלך המשיח]], יהיה נוסף לשפע הרוחני הרב, אף שפע גשמי מעל הטבע, וזה יהיה כדבר טבעי, אחד מהדברים המופלאים שחז"ל מספרים לנו הוא שאפילו אילנות שאין דרכם להצמיח פירות, לעתיד לבא כן יצמיחו פירות<ref>כי אחד מהשנויים שע"י קללת חטא עה"ד הוא שבתחילה היו כל האילנות נושאות פרי (ב"ר ספ"ה). וא"כ הרי גם לע"ל צ"ל שיהי' כן שישאו אילני סרק פרי, וכמרז"ל בפירוש (תו"כ ר"פ בחוקותי; וצע"ק מסוף כתובות [ששם נאמר ש[רק] האילני סרק שב'''ארץ ישראל''' יטענו פירות]).</ref>. ואפילו גזע העץ עצמו יהיה ראוי לאכילה. | ||
בנוסף לכך לעתיד לבא ארץ ישראל שתצמיח גלוסקאות (עוגות) וכלי מילת ([[בגד|בגדי]] משי). | בנוסף לכך לעתיד לבא ארץ ישראל שתצמיח גלוסקאות (עוגות) וכלי מילת ([[בגד|בגדי]] משי). | ||
שורה 33: | שורה 33: | ||
=== מן (לחם מן השמים) === | === מן (לחם מן השמים) === | ||
"לחם פנג" הוא ה[[מן (לחם מן השמים)|מן]] שהיה לבני ישראל כשהיו במדבר ארבעים שנה אחרי יציאת מצרים, משתנה לכל ה[[טעם|'''טעמ'''ים]], ע"י עבודתינו לימוד [[טעמים נקודות תגין אותיות|'''טעמי''' תורה]], יהיה בשליות הגילוי לעתיד לבא<ref>ש"פ דברים תשמ"ט, התוועדויות ח"ד ע' 107.</ref>. | "לחם פנג" הוא ה[[מן (לחם מן השמים)|מן]] שהיה לבני ישראל כשהיו במדבר ארבעים שנה אחרי יציאת מצרים, משתנה לכל ה[[טעם|'''טעמ'''ים]], ע"י עבודתינו לימוד [[טעמים נקודות תגין אותיות|'''טעמי''' תורה]], יהיה בשליות הגילוי לעתיד לבא<ref>ש"פ דברים תשמ"ט, התוועדויות ח"ד ע' 107.</ref>. | ||
== ראו גם == | |||
* [[מהירות הצמיחה|מהירות הצמיחה - עתידים אילנות שמוציאין פירות בכל יום]] | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
<references /> | <references /> | ||
[[קטגוריה:יעודי הגאולה]] | [[קטגוריה:יעודי הגאולה]] |
גרסה אחרונה מ־05:29, 3 בספטמבר 2024
לעתיד לבא בזמן התגלות המלך המשיח, יהיה נוסף לשפע הרוחני הרב, אף שפע גשמי מעל הטבע, וזה יהיה כדבר טבעי, אחד מהדברים המופלאים שחז"ל מספרים לנו הוא שאפילו אילנות שאין דרכם להצמיח פירות, לעתיד לבא כן יצמיחו פירות[1]. ואפילו גזע העץ עצמו יהיה ראוי לאכילה.
בנוסף לכך לעתיד לבא ארץ ישראל שתצמיח גלוסקאות (עוגות) וכלי מילת (בגדי משי).
מקור היעוד[עריכה | עריכת קוד מקור]
מנין שהעץ עתיד להיות נאכל? תלמוד לומר "עץ פרי"; אם ללמד שהוא עושה פרי, והלא כבר נאמר "עושה פרי"!? אם כן למה נאמר "עץ פרי"? אלא מה פרי נאכל, אף העץ נאכל.
ומנין שאף אילני סרק עתידים להיות עושים פירות? תלמוד לומר "ועץ השדה יתן פריו".
— תורת כהנים בחוקותי כו, ד.
יתיב רבן גמליאל וקא דריש עתידה ארץ ישראל שתוציא גלוסקאות וכלי מילת שנאמר (תהלים עב, טז) יהי פסת בר בארץ ליגלג עליו אותו תלמיד ואמר אין כל חדש תחת השמש אמר ליה בא ואראך דוגמתן בעולם הזה נפק אחוי ליה כמיהין ופטריות ואכלי מילת נברא בר קורא
— שבת ל, ב.
מהות היעוד[עריכה | עריכת קוד מקור]
זה שהארץ תצמיח גלוסקאות, זה מכיון שהטבע יתרומם, ובמילא תוציא גלוסקאות[2].
כבר היה לעולמים[עריכה | עריכת קוד מקור]
בעצם מצד מאמר ה' בתחילת הבריאה היה צריך להיות באופן שהגזע של העצים יהיו גם ראויים לאכילה רק שהאילנות לא צייתו[3].
ובתחילת הבריאה כל האילנות (אפילו אילני סרק) נתנו פירות[4].
ליד בארה של מרים צמחו אילנות[5] עם פירות[6].
צמיחת הפרחים במטה אהרן[7].
ליד מערת רבי שמעון בר יוחאי בדרך נס[8] צמח להם עץ חרובים, וגם (פירות) החרובים[6].
מעשינו ועבודתנו[עריכה | עריכת קוד מקור]
אדם הישראלי נמשל לאילן, כמו שכתוב[9] "כי האדם עץ השדה", והפירות הם קיום מצות[10]. לכן יש להשתדל שכל הסביבה "תביא פירות" זאת אומרת יקיימו מצות, ואז נזכה כלנו לקיום היעוד ועץ השדה יתן פריו וגו', ואולך אתכם קוממיות, הן ברוח הן בגשם[11].
ענינים קשורים[עריכה | עריכת קוד מקור]
פירות בבית המקדש[עריכה | עריכת קוד מקור]
לעתיד לבא הקדוש ברוך הוא מחזיר הפירות (מזהב) שהיה בבית המקדש הראשון, "שכשבנה שלמה בית המקדש, צר בו כל מיני אילנות. ובשעה שאילנות שבשדה עושים פירות, אלו שבבית עושים פירות, והיו משירים פירותם"[12].
מן (לחם מן השמים)[עריכה | עריכת קוד מקור]
"לחם פנג" הוא המן שהיה לבני ישראל כשהיו במדבר ארבעים שנה אחרי יציאת מצרים, משתנה לכל הטעמים, ע"י עבודתינו לימוד טעמי תורה, יהיה בשליות הגילוי לעתיד לבא[13].
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
הערות שוליים
- ↑ כי אחד מהשנויים שע"י קללת חטא עה"ד הוא שבתחילה היו כל האילנות נושאות פרי (ב"ר ספ"ה). וא"כ הרי גם לע"ל צ"ל שיהי' כן שישאו אילני סרק פרי, וכמרז"ל בפירוש (תו"כ ר"פ בחוקותי; וצע"ק מסוף כתובות [ששם נאמר ש[רק] האילני סרק שבארץ ישראל יטענו פירות]).
- ↑ אגרות מלך ח"ב ע' קא (הגדה של פסח עם לקוטי טעמים מנהגים וביאורים ח"ב ע' תרנג), ובהע' ד"ה הטבע יתרומם.
- ↑ לקו"ש חכ"ז ע' 191, אות ח. וש"נ.
- ↑ בראשית רבה ספ"ה.
- ↑ תוספתא סוכה ג; במדבר רבה א; שם יט; תנחומא ישן חוקת; רש"י תהלים עח, טז.
- ↑ 6.0 6.1 התוועדויות תשמ"ב ח"ג ע' 1395.
- ↑ במדבר כז, כג.
- ↑ שבת לג, ב.
- ↑ דברים כ, יט.
- ↑ סוטה מו, א.
- ↑ אחש"פ תשכ"ה. אג"ק חכ"א מכתב ז'תתג, ע' נה-נו.
- ↑ שיר השירים רבה פ"ג(, י). ש"פ בשלח תשמ"ז, התוועדויות ע' 451, ובהע' 142.
- ↑ ש"פ דברים תשמ"ט, התוועדויות ח"ד ע' 107.