יעקב יצחק מפשיסחה: הבדלים בין גרסאות בדף
(←צאצאיו) |
מאה ועשרים שנה (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(3 גרסאות ביניים של משתמש אחר אחד אינן מוצגות) | |||
שורה 7: | שורה 7: | ||
==מתלמידיו== | ==מתלמידיו== | ||
* רבי שמחה בונים מפשיסחה - ממלא מקומו בהנהגת רוב החסידים. | * רבי [[שמחה בונים מפשיסחה]] - ממלא מקומו בהנהגת רוב החסידים. | ||
* בנו רבי ירחמיאל מפשיסחה - אדמו"ר לחלק מחסידי אביו. | * בנו רבי ירחמיאל מפשיסחה - אדמו"ר לחלק מחסידי אביו. | ||
* רבי מנחם מנדל מקוצק. | * רבי מנחם מנדל מקוצק. | ||
שורה 30: | שורה 30: | ||
צאצאיהם של שלושת בניו של "היהודי הקדוש" כיהנו ברבנות ובאדמו"רות בפולין עד ל[[השואה|שואה]] שבה נספו רבים מהם ומחסידיהם. נכדו של רבי ירחמיאל, רבי יצחק יעקב רבינוביץ, הוא מייסדה של חסידות ביאלה הממשיכה להתקיים בדורנו. | צאצאיהם של שלושת בניו של "היהודי הקדוש" כיהנו ברבנות ובאדמו"רות בפולין עד ל[[השואה|שואה]] שבה נספו רבים מהם ומחסידיהם. נכדו של רבי ירחמיאל, רבי יצחק יעקב רבינוביץ, הוא מייסדה של חסידות ביאלה הממשיכה להתקיים בדורנו. | ||
כיום, צאצאים רבים מצאצאיו של היהודי הקדוש משתייכים ל[[חסידות חב"ד]]{{הערה|לדוגמא משפחת | כיום, צאצאים רבים מצאצאיו של היהודי הקדוש משתייכים ל[[חסידות חב"ד]]{{הערה|לדוגמא משפחת [[משה אליהו גערליצקי|גערליצקי]].}}. | ||
== קישורים חיצוניים == | == קישורים חיצוניים == |
גרסה אחרונה מ־12:43, 6 במרץ 2022
רבי יעקב יצחק רבינוביץ' (תקכ"ו – י"ט בתשרי ה'תקע"ד) המכונה "היהודי הקדוש" או הרבי מפשיסחא[1], הוא מייסד חסידות פשיסחה המאופיינת בחריפות, למדנות, המעטת העיסוק במופתים, התרחקות משטחיות והתעמקות בפנימיות החסידות. ממשיכי דרכו היו רבי שמחה בונים מפשיסחא ורבי מנחם מנדל מקוצק.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
רבי יעקב יצחק נולד לרבי אשר רבינוביץ, ששימש כדרשן בעיירה פשדבודז'. בצעירותו היה למדן ואף עמד בראש הישיבה באפטא. נתפס לחסידות בהשפעת רבי משה לייב מסאסוב. רבי דוד מללוב צירפו לחוג תלמידיו של החוזה מלובלין. לפי אחת המסורות כונה "היהודי" משום שתלמידי החוזה לא רצו לקרוא בשמו הפרטי, הזהה לשמו של רבם, ולכן בחרו בכינוי זה משום "שנתעלה בכל יום כמו מאינו יהודי ליהודי"[2].
עם צמיחתו בתורה ובחסידות הקים חצר בעיירה פשיסחה, דבר שהביא לנתק עם רבו "החוזה". בניגוד לאופי העממי וההמוני של הנהגת רבו, העדיף "היהודי" חוג מצומצם ואיכותי של למדנים בעלי מדרגה גבוהה. על דרכו החדשה והשונה קמו עוררים בקרב החסידים, ורבים מחסידי החוזה לחמו נגדו בחריפות. נפטר בי"ט בתשרי ה'תקע"ד ונקבר בפשיסחה. את מקומו בהנהגת העדה מילא תלמידו רבי שמחה בונים מפשיסחא.
מתלמידיו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- רבי שמחה בונים מפשיסחה - ממלא מקומו בהנהגת רוב החסידים.
- בנו רבי ירחמיאל מפשיסחה - אדמו"ר לחלק מחסידי אביו.
- רבי מנחם מנדל מקוצק.
- רבי יצחק מוורקא.
- רבי חנוך הניך הכהן מאלכסנדר.
- רבי יששכר בר מרדושיץ.
- רבי שלמה לייב מלעטנשע.
- רבי יעקב אריה מרדזימין.
ספרות עליו[עריכה | עריכת קוד מקור]
נכתבו עליו מספר ספרים: "כתר היהודי", "תורת היהודי", ו"כתבי קודש" העוסקים בליקוט דברי תורתו, "נפלאות היהודי" ו"תפארת היהודי" של המאסף החסידי 'יועץ קים קדיש ראקאץ' העוסקים גם בסיפורים אודותיו. בשנת תשנ"ד יצא לאור הליקוט "קדושת היהודי", ובשנת תשנ"ו יצא לאור "תורת היהודי הקדוש" שני כרכים.
בספרי היהודי הקדוש ישנם חידושים הלכתיים, בין השאר בדיני תפילת הדרך[3], הבטה[4] וברירה[5]. כמה מחידושיו מובאים בספר 'שואל ומשיב'.
צאצאיו[עריכה | עריכת קוד מקור]
"היהודי הקדוש" נישא פעמיים, לשתי אחיות, בנות ר' יעקב קאפיל מאפט. שם הראשונה אינו ידוע, שם השנייה שיינדל פריידא, ממנה נולדו שני בניו הצעירים.
לאחר פטירת "היהודי הקדוש" עברה הנהגת העדה לתלמידו המובהק, רבי שמחה בונים מפשיסחא. בנו הבכור של "היהודי הקדוש", רבי ירחמיאל מפשיסחא (תקמ"ד – ח' באייר תקצ"ט), החל להנהיג חצר חסידית בעיירה פשיסחא 14 שנה לאחר פטירת אביו. הנהגתו של רבי ירחמיאל, שבחיי אביו התפרנס ממסחר בשעונים ומתיקונם, הייתה מתונה מאביו וקרובה באופייה לחצרות החסידיות האחרות בפולין. חסידיו של רבי שמחה בונים, שבית מדרשו שכן גם באותה עיירה, טענו שדרכו עממית מדי ואינה ממשיכה את שיטתו החדה והנוקבת של אביו.
שני בניו האחרים של "היהודי" כיהנו גם הם כאדמו"רים. רבי יהושע אשר רבינוביץ (תקס"ד – כ"ח באייר תרכ"ב) כיהן כרב ואדמו"ר בזליחוב ובפאריסוב. האח השלישי, רבי נחמיה יחיאל רבינוביץ (תקס"ח – י"ט בתשרי תרי"ג) התייתם בילדותו וגודל על ידי אחיו, רבי ירחמיאל מפשיסחא. היה תלמידו המובהק של רבי ישראל מרוז'ין וכבן עשרים התמנה לאדמו"ר בביכוב הסמוכה ללובלין. חתניו של היהודי הקדוש היו רבי משה בידרמן מלעלוב והרב שמואל רפאל'ס מלובלין.
צאצאיהם של שלושת בניו של "היהודי הקדוש" כיהנו ברבנות ובאדמו"רות בפולין עד לשואה שבה נספו רבים מהם ומחסידיהם. נכדו של רבי ירחמיאל, רבי יצחק יעקב רבינוביץ, הוא מייסדה של חסידות ביאלה הממשיכה להתקיים בדורנו.
כיום, צאצאים רבים מצאצאיו של היהודי הקדוש משתייכים לחסידות חב"ד[6].
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הרב 'יועץ קים קדיש ראקאץ', תפארת היהודי, נפלאות היהודי
- חידושיו על סוגיית "היא אומרת בתולה נשאתני" בקובץ נזר התורה
- רבי יעקב יצחק - היהודי הקדוש מפשיסחא באתר אהלי צדיקים