קיבוץ בוברויסק: הבדלים בין גרסאות בדף
מאין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
(6 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''קיבוץ בבוברויסק''' הייתה ישיבה לבחורים מבוגרים של [[חסידות חב"ד]]-[[חסידות קאפוסט|קאפוסט]]-[[בוברויסק]]. הקיבוץ נוסד בשנת [[תרס"א]] בידי האדמו"ר מחב"ד קאפוסט-בוברויסק, רבי [[שמריה נח שניאורסון]], והתקיים עד הסתלקותו בשנת [[תרפ"ג]]. | |||
''' | |||
==היסטוריה== | ==היסטוריה== | ||
בשנת תרס | בשנת תרס"א הקים רבי [[שמריה נח שניאורסון]] שהתמנה שנה קודם לכן כאדמו"ר מ[[חסידות חב"ד|חב"ד]]-[[חסידות קאפוסט|קאפוסט]] והחל להנהיג חצר חסידית בעיר בוברויסק{{הערה|במקביל לחצר שהנהיג אחיו ברציצה}}, ישיבה בעיר. אופי הישיבה היה בסגנון הישיבות החב"די, התלמידים בה למדו חסידות, ואת [[ספר התניא]]. אך בלימוד הגמרא, דמה ה"קיבוץ" לישיבות הליטאיות, בדרך של עיון, פלפול, סברא והיגיון. | ||
הישיבה מוקמה בחצרו של רבי שמריה נח, בתוך בנין עשוי עץ. לאחר השריפה בשנת [[תרס | הישיבה מוקמה בחצרו של רבי שמריה נח, בתוך בנין עשוי עץ. לאחר השריפה בשנת [[תרס"ב]] הוקם עבור הישיבה בית אבן. | ||
בקיבוץ למדו בחורים מבוגרים באופן עצמאי, ללא עזרת ראש ישיבה. מפעם לפעם נבחנו התלמידים על ידי רבנים מפורסמים מחצרו של רבי שמריה נח, וכך הוסמכו לרבנות . | בקיבוץ למדו בחורים מבוגרים באופן עצמאי, ללא עזרת ראש ישיבה. מפעם לפעם נבחנו התלמידים על ידי רבנים מפורסמים מחצרו של רבי שמריה נח, וכך הוסמכו לרבנות. | ||
עם השנים התרחבה מסגרת הישיבה גם לתלמידים צעירים יותר. הללו עמדו תחת פיקודו והדרכתו של הרב יעקב הנקין והרב [[חיים אליעזר ביחובסקי]]. | עם השנים התרחבה מסגרת הישיבה גם לתלמידים צעירים יותר. הללו עמדו תחת פיקודו והדרכתו של הרב יעקב הנקין והרב [[חיים אליעזר ביחובסקי]]. | ||
בשנת [[תר | בשנת [[תר"ע]], עקב התפתחות הציונות בקרב צעירים ונוער, התמעטו התלמידים עד כדי מספר של כחמישים בחורים. | ||
על אף זאת לא הופסקו סדרי הישיבה, ואלו המשיכו להתנהל כהרגלם. אך הוחלט להתאים את הישיבה בהתאם לרוח הזמן, לכן הותר לתלמידים המבוגרים ללמוד את השפה הרוסית ולימודי חול נוספים, "מפני שבלעדי זה אי אפשר גם לרבנים להתקיים בזמן הזה" | על אף זאת לא הופסקו סדרי הישיבה, ואלו המשיכו להתנהל כהרגלם. אך הוחלט להתאים את הישיבה בהתאם לרוח הזמן, לכן הותר לתלמידים המבוגרים ללמוד את השפה הרוסית ולימודי חול נוספים, "מפני שבלעדי זה אי אפשר גם לרבנים להתקיים בזמן הזה"{{הערה|י. טלושקין, "הד הזמן", 1910, גיליון 151 (ספר זיכרון לקהילת בוברויסק, עמוד 296).}}. | ||
על אף הרוח המתקדמת בישיבה, נאסר בישיבה על פעילות ציונית. הרב [[שלמה יוסף זוין]], שהיה תלמיד בישיבה, סיפר | על אף הרוח המתקדמת בישיבה, נאסר בישיבה על פעילות ציונית. הרב [[שלמה יוסף זוין]], שהיה תלמיד בישיבה, סיפר כי בשנת [[תרס"ד]] מת הרצל, והרב מהומל בא לבוברויסק להספידו באספה ציבורית. בישיבתו של האדמו"ר רבי שמריה נח הוכרז, כי כל תלמיד שילך לשמוע את ההספד על הרצל סופו לשלם קנס גבוה לצדקה כעונש. הרב זוין הוסיף בין היתר: | ||
{{ציטוטון|ואני יצאתי ידי שניהם, גם הלכתי להספד וגם שילמתי את הקנס כפקודת הרב}}{{הערה|מעשה שהיה, עמוד 187. על התנגדותו של רבי שמריה נח לציונות ראה גם בוברויסק עמוד 276.}}. | |||
על אף השתייכות הישיבה לחסידות חב"ד-בוברויסק, בישיבה למדו גם תלמידים הנמנים עם חסידי ליובאוויטש | על אף השתייכות הישיבה לחסידות חב"ד-בוברויסק, בישיבה למדו גם תלמידים הנמנים עם חסידי ליובאוויטש{{הערה|ספר זיכרון (גורודצקי), עמוד 342.}}, ואף חלק מהצוות היו חסידי ליובאוויטש.{{הערה|אליהו קפלן, בוברויסק, עמוד 300.}} | ||
בצוואתו ביקש האדמו"ר "להשתדל להעמיד את הקיבוץ על מכונו", אך בשל הנסיבות נסגר ה"קיבוץ" והפסיק להתקיים. | בצוואתו ביקש האדמו"ר "להשתדל להעמיד את הקיבוץ על מכונו", אך בשל הנסיבות נסגר ה"קיבוץ" והפסיק להתקיים. | ||
שורה 38: | שורה 38: | ||
* עמרם בלוי, '''המאור הגדול''': קורות חייו של הרה"ק רבי שמרי' נח שניאורסאהן מבאברויסק זי"ע, היכל הבעש"ט, גיליון כב עמוד צה ואילך. | * עמרם בלוי, '''המאור הגדול''': קורות חייו של הרה"ק רבי שמרי' נח שניאורסאהן מבאברויסק זי"ע, היכל הבעש"ט, גיליון כב עמוד צה ואילך. | ||
{{הערות שוליים}} | |||
[[קטגוריה:חסידות קאפוסט]] |
גרסה אחרונה מ־19:43, 31 בדצמבר 2020
קיבוץ בבוברויסק הייתה ישיבה לבחורים מבוגרים של חסידות חב"ד-קאפוסט-בוברויסק. הקיבוץ נוסד בשנת תרס"א בידי האדמו"ר מחב"ד קאפוסט-בוברויסק, רבי שמריה נח שניאורסון, והתקיים עד הסתלקותו בשנת תרפ"ג.
היסטוריהעריכה
בשנת תרס"א הקים רבי שמריה נח שניאורסון שהתמנה שנה קודם לכן כאדמו"ר מחב"ד-קאפוסט והחל להנהיג חצר חסידית בעיר בוברויסק[1], ישיבה בעיר. אופי הישיבה היה בסגנון הישיבות החב"די, התלמידים בה למדו חסידות, ואת ספר התניא. אך בלימוד הגמרא, דמה ה"קיבוץ" לישיבות הליטאיות, בדרך של עיון, פלפול, סברא והיגיון.
הישיבה מוקמה בחצרו של רבי שמריה נח, בתוך בנין עשוי עץ. לאחר השריפה בשנת תרס"ב הוקם עבור הישיבה בית אבן.
בקיבוץ למדו בחורים מבוגרים באופן עצמאי, ללא עזרת ראש ישיבה. מפעם לפעם נבחנו התלמידים על ידי רבנים מפורסמים מחצרו של רבי שמריה נח, וכך הוסמכו לרבנות.
עם השנים התרחבה מסגרת הישיבה גם לתלמידים צעירים יותר. הללו עמדו תחת פיקודו והדרכתו של הרב יעקב הנקין והרב חיים אליעזר ביחובסקי.
בשנת תר"ע, עקב התפתחות הציונות בקרב צעירים ונוער, התמעטו התלמידים עד כדי מספר של כחמישים בחורים.
על אף זאת לא הופסקו סדרי הישיבה, ואלו המשיכו להתנהל כהרגלם. אך הוחלט להתאים את הישיבה בהתאם לרוח הזמן, לכן הותר לתלמידים המבוגרים ללמוד את השפה הרוסית ולימודי חול נוספים, "מפני שבלעדי זה אי אפשר גם לרבנים להתקיים בזמן הזה"[2].
על אף הרוח המתקדמת בישיבה, נאסר בישיבה על פעילות ציונית. הרב שלמה יוסף זוין, שהיה תלמיד בישיבה, סיפר כי בשנת תרס"ד מת הרצל, והרב מהומל בא לבוברויסק להספידו באספה ציבורית. בישיבתו של האדמו"ר רבי שמריה נח הוכרז, כי כל תלמיד שילך לשמוע את ההספד על הרצל סופו לשלם קנס גבוה לצדקה כעונש. הרב זוין הוסיף בין היתר: "ואני יצאתי ידי שניהם, גם הלכתי להספד וגם שילמתי את הקנס כפקודת הרב"[3].
על אף השתייכות הישיבה לחסידות חב"ד-בוברויסק, בישיבה למדו גם תלמידים הנמנים עם חסידי ליובאוויטש[4], ואף חלק מהצוות היו חסידי ליובאוויטש.[5]
בצוואתו ביקש האדמו"ר "להשתדל להעמיד את הקיבוץ על מכונו", אך בשל הנסיבות נסגר ה"קיבוץ" והפסיק להתקיים.
צוות הישיבהעריכה
- הרב מנחם מנדל שניאורסון, בן רבי שמריה נח – ראש הישיבה
- הרב מנחם מענדל קפלן, חסיד חב"ד-ליובאוויטש
- הרב יעקב הנקין מסנובסק
- הרב חיים אליעזר ביחובסקי
בוגרים ידועיםעריכה
- שלמה יוסף זוין, רב בירושלים
- יעקב ישראל זובער, רב בארצות הברית ובשוודיה
- ניסן טלושקין, רב בארצות הברית
- יעקב שיפרין, רב בארצות הברית
- משה דון יחיא, רב באולא
- שמואל קיפניס, רב באוורוטש
לקריאה נוספתעריכה
- עמרם בלוי, המאור הגדול: קורות חייו של הרה"ק רבי שמרי' נח שניאורסאהן מבאברויסק זי"ע, היכל הבעש"ט, גיליון כב עמוד צה ואילך.