העלאת מיין נוקבין: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "צעקה " ב־"צעקה ") תגית: עריכה ממכשיר נייד |
מ (החלפת טקסט – "קטגוריה:חסידות" ב־"קטגוריה:תורת החסידות") |
||
(8 גרסאות ביניים של 6 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
''' | '''העלאת מיין נוקבין''' [=[[מים]] נקביים], הוא לשון ה[[קבלה]] לעליה מלמטה למעלה ב[[אתערותא דלתתא]]. אחרי העילוי בבחינת מיין נוקבין, ישנה המשכה של בחינת [[מים דוכרין]]. | ||
==בעולמות== | ==בעולמות== | ||
התיקונים והבירורים אשר אדם עושה בעולם הזה עולות בבחינת | התיקונים והבירורים אשר אדם עושה בעולם הזה עולות בבחינת מים נוקבין עד [[מלכות דאצילות]], ושם הם מתוקנין בבחינת [[מים דוכרין]] על ידי זיווג [[זעיר]] ו[[נוקבא]]. | ||
מבואר כי ענין המנחה אשר שלח [[יעקב]] ל[[עשיו]] הוא בחינת | מבואר כי ענין המנחה אשר שלח [[יעקב]] ל[[עשיו]] הוא בחינת מים נוקבין, להמשיך [[מים דוכרין]] של מקיף ד[[תוהו]]. | ||
==מים דוכרין המעוררים | ==מים דוכרין המעוררים מים נוקבין== | ||
לפעמים הסדר הוא הפוך, ו[[מים דוכרין]] מעוררים | לפעמים הסדר הוא הפוך, ו[[מים דוכרין]] מעוררים מים נוקבין, וכך על ידי עסק ה[[תורה]], נותן כח שעל ידי זה יוכל אחר כך להעלות נפשו ב[[תפילה]]. | ||
==טעם העלאת מ"ן== | ==טעם העלאת מ"ן== | ||
הטעם שנצרכת העלאת מ"ן לירידת השפע מבואר בדברי אדמו"ר הצמח צדק{{הערה|מאמרי [[אדמו"ר הצמח צדק]] לרוקע הארץ (תקס"ב}}, | הטעם שנצרכת העלאת מ"ן לירידת השפע מבואר בדברי אדמו"ר הצמח צדק{{הערה|מאמרי [[אדמו"ר הצמח צדק]] לרוקע הארץ (תקס"ב}}, | ||
אין האור למעלה כדוגמת אור הגשמי של השמש שהוא הכרחי שמאליו יאיר השמש אורו. אבל למעלה אור המאציל הוא על פי רצונו הפשוט, ואם כן צריך לזה העלאת מ"ן שעל ידי זה יומשך האור, כי מצד עצמו כמו שהאש הגשמי טבעו להסתלק תמיד לשרשו האש היסודי (היפוך טבע אור השמש המאיר ממילא ומאליו | אין האור למעלה כדוגמת אור הגשמי של השמש שהוא הכרחי שמאליו יאיר השמש אורו. אבל למעלה אור המאציל הוא על פי רצונו הפשוט, ואם כן צריך לזה העלאת מ"ן שעל ידי זה יומשך האור, כי מצד עצמו כמו שהאש הגשמי טבעו להסתלק תמיד לשרשו האש היסודי (היפוך טבע אור השמש המאיר ממילא ומאליו למטה, ואינו מאיר אלא על ידי אחיזתו בכלים הן הפתילה והעצים, אבל מיד כשיכלו מסתלק למעלה ואינו מאיר למטה כלל{{הערה|כמו שכתוב כי ה' אלקיך אש אוכלה}}, כמ"כ על דרך משל האור המאיר ובא מ[[עצמותו]] יתברך חפצו ותשוקתו להסתלק למעלה וליכלל במקורו הוא מהותו ועצמותו יתברך, על כן הדבר תלוי באתערותא דלתתא שיעוררו להיות המשכת האור והזיו מלמעלה למטה בתוך הכלים והעולמות. | ||
מקשה אדמו"ר הצמח צדק: ידוע כי כל התעוררות מלמעלה אינה מתעוררת אלא על ידי התעוררות שכמותה למטה, | מקשה אדמו"ר הצמח צדק: ידוע כי כל התעוררות מלמעלה אינה מתעוררת אלא על ידי התעוררות שכמותה למטה, וכיצד ביכולת אדם בעל גבול לעורר למעלה דבר שהוא בלתי גבולי? | ||
מתרץ אדמו"ר הצ"צ, כי ענין העלאת המ"ן הוא ענין "אהבה דבכל מאדך", אהבה זו ענינה הוא האהבה הגדולה והרבה שאינה נגבלת בכלי הלב, דהיינו שאין הלב יכול להכיל בתוכו אהבה זו כי רבה היא, ובחינת האמור בפסוק "צעק לבם אל ה'", דהיינו שהאדם נתפעל כל כך, והדבר נוגע ללבו ולנפשו עד שאינו יכול לסבול בתוכו אהבה והתפעלות זו ולהסתירה, ולכן הוא צועק לפתע [[צעקה]] גדולה כמי שצועק בשעה שנתוודע לו דבר הנוגע לחיי נפשו, ומכיון שאהבה זו היא אהבה שלמעלה מהכלים, למעלה מהגבול '''שלו''' על כן היא מעוררת למעלה שפע ואהבה בלתי גבולית. | מתרץ אדמו"ר הצ"צ, כי ענין העלאת המ"ן הוא ענין "אהבה דבכל מאדך", אהבה זו ענינה הוא האהבה הגדולה והרבה שאינה נגבלת בכלי הלב, דהיינו שאין הלב יכול להכיל בתוכו אהבה זו כי רבה היא, ובחינת האמור בפסוק "צעק לבם אל ה'", דהיינו שהאדם נתפעל כל כך, והדבר נוגע ללבו ולנפשו עד שאינו יכול לסבול בתוכו אהבה והתפעלות זו ולהסתירה, ולכן הוא צועק לפתע [[צעקה]] גדולה כמי שצועק בשעה שנתוודע לו דבר הנוגע לחיי נפשו, ומכיון שאהבה זו היא אהבה שלמעלה מהכלים, למעלה מהגבול '''שלו''' על כן היא מעוררת למעלה שפע ואהבה בלתי גבולית. | ||
==לקריאה נוספת == | |||
*[[הרבי הצמח צדק]], ב[[דרך מצותיך]],[http://chabadlibrary.org/books/zz/dm/1/29/67a.htm מצות מחצית השקל] | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:עבודת ה']] | [[קטגוריה:עבודת ה']] | ||
[[קטגוריה:תורת החסידות]] | |||
[[קטגוריה:נפש אלוקית]] | [[קטגוריה:נפש אלוקית]] |
גרסה אחרונה מ־06:19, 21 באוקטובר 2020
העלאת מיין נוקבין [=מים נקביים], הוא לשון הקבלה לעליה מלמטה למעלה באתערותא דלתתא. אחרי העילוי בבחינת מיין נוקבין, ישנה המשכה של בחינת מים דוכרין.
בעולמותעריכה
התיקונים והבירורים אשר אדם עושה בעולם הזה עולות בבחינת מים נוקבין עד מלכות דאצילות, ושם הם מתוקנין בבחינת מים דוכרין על ידי זיווג זעיר ונוקבא.
מבואר כי ענין המנחה אשר שלח יעקב לעשיו הוא בחינת מים נוקבין, להמשיך מים דוכרין של מקיף דתוהו.
מים דוכרין המעוררים מים נוקביןעריכה
לפעמים הסדר הוא הפוך, ומים דוכרין מעוררים מים נוקבין, וכך על ידי עסק התורה, נותן כח שעל ידי זה יוכל אחר כך להעלות נפשו בתפילה.
טעם העלאת מ"ןעריכה
הטעם שנצרכת העלאת מ"ן לירידת השפע מבואר בדברי אדמו"ר הצמח צדק[1], אין האור למעלה כדוגמת אור הגשמי של השמש שהוא הכרחי שמאליו יאיר השמש אורו. אבל למעלה אור המאציל הוא על פי רצונו הפשוט, ואם כן צריך לזה העלאת מ"ן שעל ידי זה יומשך האור, כי מצד עצמו כמו שהאש הגשמי טבעו להסתלק תמיד לשרשו האש היסודי (היפוך טבע אור השמש המאיר ממילא ומאליו למטה, ואינו מאיר אלא על ידי אחיזתו בכלים הן הפתילה והעצים, אבל מיד כשיכלו מסתלק למעלה ואינו מאיר למטה כלל[2], כמ"כ על דרך משל האור המאיר ובא מעצמותו יתברך חפצו ותשוקתו להסתלק למעלה וליכלל במקורו הוא מהותו ועצמותו יתברך, על כן הדבר תלוי באתערותא דלתתא שיעוררו להיות המשכת האור והזיו מלמעלה למטה בתוך הכלים והעולמות.
מקשה אדמו"ר הצמח צדק: ידוע כי כל התעוררות מלמעלה אינה מתעוררת אלא על ידי התעוררות שכמותה למטה, וכיצד ביכולת אדם בעל גבול לעורר למעלה דבר שהוא בלתי גבולי?
מתרץ אדמו"ר הצ"צ, כי ענין העלאת המ"ן הוא ענין "אהבה דבכל מאדך", אהבה זו ענינה הוא האהבה הגדולה והרבה שאינה נגבלת בכלי הלב, דהיינו שאין הלב יכול להכיל בתוכו אהבה זו כי רבה היא, ובחינת האמור בפסוק "צעק לבם אל ה'", דהיינו שהאדם נתפעל כל כך, והדבר נוגע ללבו ולנפשו עד שאינו יכול לסבול בתוכו אהבה והתפעלות זו ולהסתירה, ולכן הוא צועק לפתע צעקה גדולה כמי שצועק בשעה שנתוודע לו דבר הנוגע לחיי נפשו, ומכיון שאהבה זו היא אהבה שלמעלה מהכלים, למעלה מהגבול שלו על כן היא מעוררת למעלה שפע ואהבה בלתי גבולית.
לקריאה נוספתעריכה
הערות שוליים
- ↑ מאמרי אדמו"ר הצמח צדק לרוקע הארץ (תקס"ב
- ↑ כמו שכתוב כי ה' אלקיך אש אוכלה