פרשת מצורע: הבדלים בין גרסאות בדף
יוסף הקצון (שיחה | תרומות) |
יוסף הקצון (שיחה | תרומות) (←פתיח) |
||
(גרסת ביניים אחת של אותו משתמש אינה מוצגת) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''פרשת מצורע''' היא ה[[פרשה]] החמישית ב[[ספר ויקרא]] (מפרק י"ד פסוק א' עד פרק ט"ו פסוק ל"ג). | '''פרשת מצורע''' היא ה[[פרשה]] החמישית ב[[ספר ויקרא]] (מפרק י"ד פסוק א' עד פרק ט"ו פסוק ל"ג). | ||
שורה 20: | שורה 19: | ||
*'''שביעי''' - סיום הנושא של [[טהרת המשפחה]] ושאר ההיבטים של טהרה וטומאה בפרשתנו. | *'''שביעי''' - סיום הנושא של [[טהרת המשפחה]] ושאר ההיבטים של טהרה וטומאה בפרשתנו. | ||
==הפרשה בתורת החסידות== | |||
בשיחת שבת פרשת 'מצורע' תשכ"ה, אמר הרבי שאמנם השם 'מצורע' מורה על דבר שלילי, ואכן בדורות הקודמים (הראשונים וכו') לא היו קוראים לה בשמה, וכך נהג הרבי הריי"ץ ,אך בדורנו שקרובים לגאולה האמיתית והשלימה אפשר שיהיה מעין ובדוגמת ה'[[אתהפכא]]' שיהיה ב[[גאולה]], שזה מתבטא בכך שגם הדבר השלילי 'מצורע' הופך לפרשה מן התורה .{{הערה|ראה לקוטי שיחות חלק ז' פרשת מצורע וכן לחלק א' פרשת 'מצורע'}} | בשיחת שבת פרשת 'מצורע' תשכ"ה, אמר הרבי שאמנם השם 'מצורע' מורה על דבר שלילי, ואכן בדורות הקודמים (הראשונים וכו') לא היו קוראים לה בשמה, וכך נהג הרבי הריי"ץ ,אך בדורנו שקרובים לגאולה האמיתית והשלימה אפשר שיהיה מעין ובדוגמת ה'[[אתהפכא]]' שיהיה ב[[גאולה]], שזה מתבטא בכך שגם הדבר השלילי 'מצורע' הופך לפרשה מן התורה .{{הערה|ראה לקוטי שיחות חלק ז' פרשת מצורע וכן לחלק א' פרשת 'מצורע'}} |
גרסה אחרונה מ־22:06, 15 באפריל 2024
פרשת מצורע היא הפרשה החמישית בספר ויקרא (מפרק י"ד פסוק א' עד פרק ט"ו פסוק ל"ג).
בשנים לא מעוברות נקראת פרשה זו יחד עם קודמתה, פרשת תזריע.
הפרשה בקצרהעריכה
הקדמה: פרשה זו היא המשך של הפרשה הקודמת, פרשת תזריע, ושתיהן עוסקות בנגע הצרעת שהוא תוצאה רוחנית של עבירות ובמיוחד אמירת לשון הרע.
- ראשון - התהליך בו הכהן מעביר את המצורע על מנת להיטהר מצרעתו. עליו להביא שתי ציפורים כאשר האחת נשחטת ואילו השניה משולחת לחפשי ומדם הציפור השחוטה מזים עליו שבע פעמים. לאחר מכן עליו לטבול במקווה.
- שני - המשך תיאור תהליך הטהרה, כאשר על הטמא להביא מספר קרבנות המוקרבים במשכן (או בבית המקדש) להשלמת טהרתו.
- שלישי - התורה נותנת את ההלכות לאדם שנטמא בצרעת ואין באפשרותו מצד מצבו הכלכלי להביא את קרבנות הכפרה. התורה נותנת לעניים אפשרות להביא קרבנות זולים יותר בהתחשב במצבם.
- רביעי - תיאור סוג חדש של צרעת המופיע בקירות הבתים. במצב כזה יש לנתץ את הקיר הנגוע. רש"י מציין כי התורה אומרת כאן שכאשר יגיעו לארץ תפרוץ צרעת שכזאת, והסיבה לכך היא שהאמוריים שהתגוררו בארץ החביאו בקירות הבתים אוצרות רבים, ולשם כך הביא ה' צרעת שלא הותירה ברירה אלא לנתוץ אותם, ואז לגלות את האוצרות.
- שישי - הפרשות של גבר הנקראות "זב" וכן מספר הלכות של טהרת המשפחה, אותם צריכים לשמור כל זוג נשוי, הכוללות סט של הוראות ובהן הטבילה במקוה אחת לחודש.
- שביעי - סיום הנושא של טהרת המשפחה ושאר ההיבטים של טהרה וטומאה בפרשתנו.
הפרשה בתורת החסידותעריכה
בשיחת שבת פרשת 'מצורע' תשכ"ה, אמר הרבי שאמנם השם 'מצורע' מורה על דבר שלילי, ואכן בדורות הקודמים (הראשונים וכו') לא היו קוראים לה בשמה, וכך נהג הרבי הריי"ץ ,אך בדורנו שקרובים לגאולה האמיתית והשלימה אפשר שיהיה מעין ובדוגמת ה'אתהפכא' שיהיה בגאולה, שזה מתבטא בכך שגם הדבר השלילי 'מצורע' הופך לפרשה מן התורה .[1]
קישורים חיצונייםעריכה
- לקוטי שיחות פרשיות - פרשת מצורע
- רעיונות לפרשת מצורע -
- טקסט פרשת מצורע עם פירוש רש"י -
- פרשת מצורע בקצרה לילדים -
- קריאת התורה של פרשת מצורע עם טעמי המקרא (חב"ד), ר' מיכאל סלוין
- ↑ ראה לקוטי שיחות חלק ז' פרשת מצורע וכן לחלק א' פרשת 'מצורע'