שמעון ביטון: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
(9 גרסאות ביניים של 7 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ: | [[קובץ:15-12-2021-01-23-05-אירוע-באנו-לנצח-צילום-מענדי-קורנט-404-768x512.jpg|ממוזער|הרב ביטון ב[[התוועדות]] [[ה' טבת]] המרכזית של ארגון [[התאחדות החסידים]]]] | ||
הרב '''שמעון מאיר ביטון''' (יליד שנת [[תשל"ג]], 1973) הינו שליח הרבי בשכונת גני יער, ורבה של העיר [[לוד]]. | הרב '''שמעון מאיר ביטון''' (יליד שנת [[תשל"ג]], 1973) הינו שליח הרבי בשכונת גני יער, ורבה של העיר [[לוד]]. | ||
שורה 5: | שורה 5: | ||
נולד לאביו ר' יוסף ולאמו מרת פרלה, ב[[קרית שמואל]], למשפחה שלא נמנתה על חסידי חב"ד, ובצעירותו למד בבית הספר "אהרון הראה" של [[ציונות דתית|הציונות הדתית]]. | נולד לאביו ר' יוסף ולאמו מרת פרלה, ב[[קרית שמואל]], למשפחה שלא נמנתה על חסידי חב"ד, ובצעירותו למד בבית הספר "אהרון הראה" של [[ציונות דתית|הציונות הדתית]]. | ||
הרב שמעון למד בישיבה קטנה ב[[תומכי תמימים צפת]] בראשותו של הרב [[יצחק אייזיק לנדא]], | הרב שמעון למד בישיבה קטנה ב[[תומכי תמימים צפת]] בראשותו של הרב [[יצחק אייזיק לנדא]], ובתקופה זו היה בן בית אצל משפחות הרב [[יוסף יצחק וילישנסקי]] והרב [[שניאור זלמן הנדל]]. לאחר מכן המשיך במסלול לימודיו לישיבה גדולה ב[[תומכי תמימים קרית גת]]. | ||
[[קובץ:הרב ביטון לצד הרבי.jpg|שמאל|ממוזער|הרב ביטון לצד הרבי]] | |||
ב[[חודש אלול]] [[תשמ"ט]], זכה לראשונה להגיע אל [[הרבי]]. בשנת [[תשנ"ד]] למד ב'[[קבוצה]]', ב-[[770]]. | ב[[חודש אלול]] [[תשמ"ט]], זכה לראשונה להגיע אל [[הרבי]]. בשנת [[תשנ"ד]] למד ב'[[קבוצה]]', ב-[[770]]. | ||
בשנת [[תשנ"ה]] נשא את רעייתו | בשנת [[תשנ"ה]] נשא את רעייתו אחיינית הרב [[עמינדב מכלוף קריספין]] רבה של קרית ביאליק (נינת רבי יעיש קריספין בעל "הפרח שושנה"). לאחר נישואיו עבר להתגורר ב[[לוד]] והחל בפעילות עניפה של [[הפצת תורה]] בשליחות [[הרבי]]. | ||
עם הקמתה של שכונת גני יער, פתח הרב שמעון ביטון את בית כנסת "עוד יוסף חי", שהחל להתפתח לאחד מבתי הכנסת הגדולים והפעילים בעיר. במקום פועל כולל הסמכה לרבנות בראשותו של הרב ביטון. | עם הקמתה של שכונת גני יער, פתח הרב שמעון ביטון את בית כנסת "עוד יוסף חי", שהחל להתפתח לאחד מבתי הכנסת הגדולים והפעילים בעיר. במקום פועל כולל הסמכה לרבנות בראשותו של הרב ביטון. | ||
[[קובץ:הרב שמעון ביטון.jpg|ממוזער|הרב שמעון ביטון, לצד ראש העיר של לוד, עו"ד יאיר רביבו]] | |||
בין השנים [[תשנ"ט]] ל[[תשס"ה]] שימש כמנהל מחלקת כשרות ברבנות [[אור יהודה]]. | בין השנים [[תשנ"ט]] ל[[תשס"ה]] שימש כמנהל מחלקת כשרות ברבנות [[אור יהודה]]. | ||
בשנים תשס"ה – [[תש"ע]] שימש כרב המרכז הטכנולוגי אמי"ת רמלה לוד. | בשנים [[תשס"ה]] – [[תש"ע]] שימש כרב המרכז הטכנולוגי אמי"ת רמלה לוד. | ||
משנת [[תש"ע]] שימש כראש הכולל "אהל יצחק" בראשות הרב יחיאל אביחצירא, והחל משנת [[תשע"ז]] הקים כולל רבנות בשם "עוד יוסף חי". | משנת [[תש"ע]] שימש כראש הכולל "אהל יצחק" בראשות הרב יחיאל אביחצירא, והחל משנת [[תשע"ז]] הקים כולל רבנות בשם "עוד יוסף חי". | ||
לאחר שבשנת [[תשע"ה]] נפטר הרב חיים חדד, רבה של לוד, פרש באותה שנה גם רבה השני של לוד, הרב נתן אורטנר לאחר שהגיע לגיל 80, ולא היה ניתן להאריך את כהונתו. בעקבות כך, פנה ראש העיר לוד, עו"ד יאיר רביבו, למועצת הרבנות הראשית בכדי להאריך את כהונתו של הרב אורטנר עד למינוי רבני עיר חדשים, אולם הוראות החוק חייבו את פרישתו, במקביל לבחירות חדשות לתפקיד רב העיר{{הערה|[https://col.org.il/news/128073 נקבע תאריך לבחירת הרב בלוד. המועמדים המובילים: חב"דניקים]{{חב"ד און ליין}}}}. | לאחר שבשנת [[תשע"ה]] נפטר הרב חיים חדד, רבה של לוד, פרש באותה שנה גם רבה השני של לוד, הרב נתן אורטנר לאחר שהגיע לגיל 80, ולא היה ניתן להאריך את כהונתו. בעקבות כך, פנה ראש העיר לוד, עו"ד יאיר רביבו, למועצת הרבנות הראשית בכדי להאריך את כהונתו של הרב אורטנר עד למינוי רבני עיר חדשים, אולם הוראות החוק חייבו את פרישתו, במקביל לבחירות חדשות לתפקיד רב העיר{{הערה|[https://col.org.il/news/128073 נקבע תאריך לבחירת הרב בלוד. המועמדים המובילים: חב"דניקים]{{חב"ד און ליין}}}}. תהליך הבחירות נפתח בשנת תשע"ה, על ידי השר דוד אזולאי, ובהמשך נתקע על ידי בג"ץ. לאחר מאמצים רבים, ב[[ד' בשבט]] [[תשפ"א]], נערכו בחירות לרבנות העיר, שעל תפקיד הרב הראשי של לוד התמודדו כ-12 מועמדים. מבין המתמודדים בלטו במיוחד המועמדים הרב שמעון ביטון, אשר זכה לתמיכת ראש העיר יאיר רביבו, והרב יצחק מוזגברשוילי, רב שכונות שרת ורמט בעיר ורבה של קהילת יוצאי גרוזיה בלוד, אשר זכה לתמיכת קהילת חב"ד והרב [[יצחק יהודה ירוסלבסקי]]{{הערה|[https://col.org.il/news/128798 מזכיר בי"ד רבני חב"ד המליץ: "בחרו ברב יצחק מוזגורשוילי"] {{חב"ד און ליין}}}}. בבחירות זכה הרב שמעון ביטון, בתפקיד רב העיר. | ||
תהליך הבחירות נפתח בשנת תשע"ה, על ידי השר דוד אזולאי, ובהמשך נתקע על ידי בג"ץ. לאחר מאמצים רבים, ב[[ד' בשבט]] [[תשפ"א]], נערכו בחירות לרבנות העיר, שעל תפקיד הרב הראשי של לוד התמודדו כ-12 מועמדים. מבין המתמודדים בלטו במיוחד המועמדים הרב שמעון ביטון, אשר זכה לתמיכת ראש העיר יאיר רביבו, והרב יצחק מוזגברשוילי, רב שכונות שרת ורמט בעיר ורבה של קהילת יוצאי גרוזיה בלוד, אשר זכה לתמיכת קהילת חב"ד והרב [[יצחק יהודה ירוסלבסקי]]{{הערה|[https://col.org.il/news/128798 מזכיר בי"ד רבני חב"ד המליץ: "בחרו ברב יצחק מוזגורשוילי"] {{חב"ד און ליין}}}}. בבחירות זכה הרב שמעון ביטון, בתפקיד רב העיר. | |||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*שיחת חג הפסח ל[[שבועון בית משיח]] 1407 | |||
*'''השליח שהפך לרב העיר''', שבועון כפר חב"ד 1893 עמוד 24 | *'''השליח שהפך לרב העיר''', שבועון כפר חב"ד 1893 עמוד 24 | ||
*'''המאיר לארץ''', גליון כי קרוב מספר 65 פרשת בהעלותך תשפ"א | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[[מנחם ברונפמן]], '''[https://col.org.il/files/uploads/original/2021/01/600d68d6354f1_1611491542.pdf אור חדש בלוד]''', [[שבועון כפר חב"ד]], מס' 1893. | *[[מנחם ברונפמן]], '''[https://col.org.il/files/uploads/original/2021/01/600d68d6354f1_1611491542.pdf אור חדש בלוד]''', [[שבועון כפר חב"ד]], מס' 1893. | ||
שורה 36: | שורה 38: | ||
[[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים קריית גת]] | [[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים קריית גת]] | ||
[[קטגוריה:אישים בלוד]] | [[קטגוריה:אישים בלוד]] | ||
[[קטגוריה:רבני חב"ד בהווה]] | [[קטגוריה:רבני חב"ד בהווה]] | ||
[[קטגוריה:שלוחים בארץ ישראל]] | [[קטגוריה:שלוחים בארץ ישראל]] | ||
[[קטגוריה:קבוצה תשנ"ד]] | |||
[[קטגוריה:רבני ערים ויישובים חב"דיים]] |
גרסה אחרונה מ־08:10, 22 באפריל 2024
הרב שמעון מאיר ביטון (יליד שנת תשל"ג, 1973) הינו שליח הרבי בשכונת גני יער, ורבה של העיר לוד.
![](/images/thumb/d/dc/15-12-2021-01-23-05-%D7%90%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A2-%D7%91%D7%90%D7%A0%D7%95-%D7%9C%D7%A0%D7%A6%D7%97-%D7%A6%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9D-%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%93%D7%99-%D7%A7%D7%95%D7%A8%D7%A0%D7%98-404-768x512.jpg/300px-15-12-2021-01-23-05-%D7%90%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A2-%D7%91%D7%90%D7%A0%D7%95-%D7%9C%D7%A0%D7%A6%D7%97-%D7%A6%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9D-%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%93%D7%99-%D7%A7%D7%95%D7%A8%D7%A0%D7%98-404-768x512.jpg)
תולדות חייםעריכה
נולד לאביו ר' יוסף ולאמו מרת פרלה, בקרית שמואל, למשפחה שלא נמנתה על חסידי חב"ד, ובצעירותו למד בבית הספר "אהרון הראה" של הציונות הדתית.
הרב שמעון למד בישיבה קטנה בתומכי תמימים צפת בראשותו של הרב יצחק אייזיק לנדא, ובתקופה זו היה בן בית אצל משפחות הרב יוסף יצחק וילישנסקי והרב שניאור זלמן הנדל. לאחר מכן המשיך במסלול לימודיו לישיבה גדולה בתומכי תמימים קרית גת.
בחודש אלול תשמ"ט, זכה לראשונה להגיע אל הרבי. בשנת תשנ"ד למד ב'קבוצה', ב-770.
בשנת תשנ"ה נשא את רעייתו אחיינית הרב עמינדב מכלוף קריספין רבה של קרית ביאליק (נינת רבי יעיש קריספין בעל "הפרח שושנה"). לאחר נישואיו עבר להתגורר בלוד והחל בפעילות עניפה של הפצת תורה בשליחות הרבי.
עם הקמתה של שכונת גני יער, פתח הרב שמעון ביטון את בית כנסת "עוד יוסף חי", שהחל להתפתח לאחד מבתי הכנסת הגדולים והפעילים בעיר. במקום פועל כולל הסמכה לרבנות בראשותו של הרב ביטון.
בין השנים תשנ"ט לתשס"ה שימש כמנהל מחלקת כשרות ברבנות אור יהודה.
בשנים תשס"ה – תש"ע שימש כרב המרכז הטכנולוגי אמי"ת רמלה לוד.
משנת תש"ע שימש כראש הכולל "אהל יצחק" בראשות הרב יחיאל אביחצירא, והחל משנת תשע"ז הקים כולל רבנות בשם "עוד יוסף חי".
לאחר שבשנת תשע"ה נפטר הרב חיים חדד, רבה של לוד, פרש באותה שנה גם רבה השני של לוד, הרב נתן אורטנר לאחר שהגיע לגיל 80, ולא היה ניתן להאריך את כהונתו. בעקבות כך, פנה ראש העיר לוד, עו"ד יאיר רביבו, למועצת הרבנות הראשית בכדי להאריך את כהונתו של הרב אורטנר עד למינוי רבני עיר חדשים, אולם הוראות החוק חייבו את פרישתו, במקביל לבחירות חדשות לתפקיד רב העיר[1]. תהליך הבחירות נפתח בשנת תשע"ה, על ידי השר דוד אזולאי, ובהמשך נתקע על ידי בג"ץ. לאחר מאמצים רבים, בד' בשבט תשפ"א, נערכו בחירות לרבנות העיר, שעל תפקיד הרב הראשי של לוד התמודדו כ-12 מועמדים. מבין המתמודדים בלטו במיוחד המועמדים הרב שמעון ביטון, אשר זכה לתמיכת ראש העיר יאיר רביבו, והרב יצחק מוזגברשוילי, רב שכונות שרת ורמט בעיר ורבה של קהילת יוצאי גרוזיה בלוד, אשר זכה לתמיכת קהילת חב"ד והרב יצחק יהודה ירוסלבסקי[2]. בבחירות זכה הרב שמעון ביטון, בתפקיד רב העיר.
לקריאה נוספתעריכה
- שיחת חג הפסח לשבועון בית משיח 1407
- השליח שהפך לרב העיר, שבועון כפר חב"ד 1893 עמוד 24
- המאיר לארץ, גליון כי קרוב מספר 65 פרשת בהעלותך תשפ"א