יוסף יצחק שניאורסון (בן אדמו"ר הצמח צדק): הבדלים בין גרסאות בדף
(←קישורים חיצונים: כך הרבי רייץ בהקריאה והקדושה) |
(←משפחתו) |
||
(18 גרסאות ביניים של 8 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 10: | שורה 10: | ||
== הנהגתו באדמו"רות == | == הנהגתו באדמו"רות == | ||
לאחר חתונתו רצה הצמח צדק כי יבוא להתיישב בליובאוויטש, אך חותנו התנגד לכך ורצה | לאחר חתונתו רצה הצמח צדק כי יבוא להתיישב בליובאוויטש, אך חותנו התנגד לכך ורצה שהוא יתמנה כ[[אדמו"ר]] ב[[אוורוטש]] כדי למנוע מצאצאיו של רבי [[אהרן מצ'רנוביל]] אחיו של חותנו, לתפוס את הרבנות ואדמו"רות בעיר{{הערה|בלוי, בני הצמח צדק, עמ' 204.}}, למרות שהדבר היה קשה עליו. רבי יוסף יצחק לבסוף קיבל את הצעתו של חותנו ובהיותו בן שלושים ושש, בשנת [[תרי"ט]] החל לנהוג ב[[אדמו"ר|אדמו"רות]] ב[[עיירה]] [[אוורוטש]], אך אביו הצמח צדק לא היה מרוצה מכך{{הערה|[[אגרות קודש (אדמו"ר הצמח צדק)|אגרות קודש הצמח צדק]] (מהדורת תשמ"ו) חלק ב' אגרת ד', מהדורת [[תשע"ג]] אגרות ס"ו-ס"ז עמ' קמ"ו ואילך.}}. על דעה נוספת הסיבה לכך שעבר לאוורוטש הייתה כדי לעזור לחותנו ולהקל עליו מפרנסתו{{הערה|בלוי, בני הצמח צדק, עמ' 201.}}. סיבה נוספת היא היתה גם כדי להציל את בניו מהגזירה שנגזרה על הצמח צדק, שהוכרח למסור שנים מנכדיו לבית הספר של [[תנועת ההשכלה]] בליובאוויטש{{הערה|ספר השיחות ת"ש [מתורגם ללה"ק], ע' קמט ואילך.}}. | ||
הנהגתו הייתה כדרך הנהגת אדמו"רי [[טשרנוביל]], והוא אמר רק 'תורות' קצרות בעוד ש[[מאמר|מאמרים]] עמוקים אמר לפני יחידי סגולה, אך מידי פעם היה מגיע לליובאוויטש, שם היה אומר מאמרים ארוכים למייחלי פניו. | הנהגתו הייתה כדרך הנהגת אדמו"רי [[טשרנוביל]] ולא בדרך חב"ד, והוא אמר רק 'תורות' קצרות בעוד ש[[מאמר|מאמרים]] עמוקים אמר לפני יחידי סגולה, אך מידי פעם היה מגיע לליובאוויטש, שם היה אומר מאמרים ארוכים למייחלי פניו. | ||
הוא נודע כבעל מופת. וכך מובא עליו בספר "בית רבי": {{ציטוטון|ויוסף הוא השליט, עוד בחיי אביו רבינו. וקבע דירתו בעיר אוורוטש, ולשם היו נוסעים אליו לקבל לקבל מפיו ולדרוש ממנו עצות רוחניות וגשמיות. בוואלין סיפרו ממנו גדולות והחזיקוהו לאיש מופת... היה בא | הוא נודע כבעל מופת. וכך מובא עליו בספר "בית רבי": {{ציטוטון|ויוסף הוא השליט, עוד בחיי אביו רבינו. וקבע דירתו בעיר אוורוטש, ולשם היו נוסעים אליו לקבל לקבל מפיו ולדרוש ממנו עצות רוחניות וגשמיות. בוואלין סיפרו ממנו גדולות והחזיקוהו לאיש מופת... היה בא לעיתים לליובאוויטש לשתות מבאר [[מים]] חיים, והיה דולה ומשקה לאנ"ש הקשורים והעטופים אליו...}}. | ||
לאחר פטירתו מילא את מקומו בנו, האדמו"ר רבי [[נחום דובער שניאורסון (נכד אדמו"ר הצמח צדק)|נחום דובער שניאורסון]], שנפטר ב[[ח' בטבת]] [[תרנ"ו]]. לאחר פטירתו התפזרו חסידיו בין [[חסידות | לאחר פטירתו מילא את מקומו בנו, האדמו"ר רבי [[נחום דובער שניאורסון (נכד אדמו"ר הצמח צדק)|נחום דובער שניאורסון]], שנפטר ב[[ח' בטבת]] [[תרנ"ו]]. לאחר פטירתו התפזרו חסידיו בין [[חסידות צ'רנוביל|חסידיויות צ'רנוביל]] השונות. | ||
== משפחתו == | == משפחתו == | ||
* בנו ממלא מקומו הוא האדמו"ר רבי [[נחום דובער שניאורסון (נכד אדמו"ר הצמח צדק)|נחום דובער]]. | * בנו ממלא מקומו הוא האדמו"ר רבי [[נחום דובער שניאורסון (נכד אדמו"ר הצמח צדק)|נחום דובער]]. | ||
* בנו הרב [[מרדכי שניאור זלמן שניאורסון (נכד אדמו"ר הצמח צדק)|מרדכי שניאור זלמן]] נודע בגאונותו. ובגיל 17 מונה לרבה של ז'יטומיר. הוא נפטר בגיל 26, שבועיים אחרי פטירת סבו הצמח צדק. למרות גילו הצעיר הוא הותיר אחריו חידושי תורה רבים. | * בנו הרב [[מרדכי שניאור זלמן שניאורסון (נכד אדמו"ר הצמח צדק)|מרדכי שניאור זלמן]] נודע בגאונותו. ובגיל 17 מונה לרבה של ז'יטומיר. הוא נפטר בגיל 26, שבועיים אחרי פטירת סבו הצמח צדק. למרות גילו הצעיר הוא הותיר אחריו חידושי תורה רבים. | ||
* בנו הרב אהרן משה שניאורסון, חתן דודו הרב משולם זושא מטלומטש<ref>היה חתן זקינו רבי [[יעקב ישראל מטשרקאס]], אחיו של אשתו היה רבי [[מרדכי דב טברסקי (הורנסטייפל)|מרדכי דב]] מהורניסטייפול, שלימים נעשה מחותנו על ידי שבנו הרב נחום זלמן נשא את בתו שטערנא פייגא.</ref> נפטר בגיל צעיר, בנו הוא הרב נחום זלמן שניאורסון שהיה האב"ד בטשרקאס<ref>בנו הוא הרב יוסף משה שניאורסון היה אבי רבי [[ברוך שמעון שניאורסון]] ראש ישיבת טשעבין.</ref>. | |||
* בתו [[הרבנית שטרנא שרה]], אשת [[אדמו"ר הרש"ב]]. | * בתו [[הרבנית שטרנא שרה]], אשת [[אדמו"ר הרש"ב]]. | ||
* בתו [[הרבנית שיינא ברכה דוליצקא]] | * בתו [[הרבנית שיינא ברכה דוליצקא]], אשת רבי נפתלי הירץ דוליצקא מקאמינא. | ||
==קישורים | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http:// | *[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=65243 התגלה ציון בנו של כ"ק אדמו"ר הצמח צדק] | ||
{{סדרה|הקודם=[[חסידות צ'רנוביל]]|רשימה=אדמו"רי [[ | {{סדרה|הקודם=[[חסידות צ'רנוביל]]|רשימה=אדמו"רי [[חב"ד אוורוטש|אוורוטש]]|שנה=[[תקפ"ב]] - [[י"ח כסלו]] [[תרל"ז]]|הבא=האדמו"ר רבי [[נחום דובער שניאורסון (נכד אדמו"ר הצמח צדק)|נחום דובער שניאורסון]]}} | ||
{{בית רבי/אדמו"ר הצמח צדק}} | {{בית רבי/אדמו"ר הצמח צדק}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:משפחת אדמו"ר הצמח צדק|שניאורסון יוסף יצחק]] | [[קטגוריה:משפחת אדמו"ר הצמח צדק|שניאורסון יוסף יצחק]] | ||
[[קטגוריה:אדמו"רי בית צ'רקס|שניאורסון יוסף יצחק]] | |||
[[קטגוריה:אדמו"רי טשרנוביל|שניאורסון]] | [[קטגוריה:אדמו"רי טשרנוביל|שניאורסון]] | ||
גרסה אחרונה מ־22:44, 18 במאי 2023
אדמו"ר יוסף יצחק שניאורסון מאַוְורוּטש (תקפ"ב-תרל"ז) היה בנו של הרבי הצמח צדק. ייסד חצר חסידית באוורוטש בסגנון חסידות צ'רנוביל
![](/images/thumb/b/b9/%D7%A6%D7%99%D7%95%D7%9F_%D7%91%D7%9F_%D7%99%D7%95%D7%A1%D7%A3_%D7%91%D7%9F_%D7%94%D7%A6%D7%9E%D7%97_%D7%A6%D7%93%D7%A7.jpg/250px-%D7%A6%D7%99%D7%95%D7%9F_%D7%91%D7%9F_%D7%99%D7%95%D7%A1%D7%A3_%D7%91%D7%9F_%D7%94%D7%A6%D7%9E%D7%97_%D7%A6%D7%93%D7%A7.jpg)
תולדות חייםעריכה
נולד בשנת תקפ"ב בעיירה ליובאוויטש כבן חמישי לאביו אדמו"ר הצמח צדק ולאמו הרבנית חיה מושקא. אדמו"ר רבי יוסף יצחק היה בנם החמישי. הוא נקרא על שם רבי יוסף יצחק משריי, בעל נכדתו של רבי ברוך בטלן (הרבנית דבורה לאה) ודודו של אדמו"ר הזקן.
הוא נשא לאשה את הרבנית חנה בת רבי יעקב ישראל מטשרקאס והרבנית דבורה לאה (בת אדמו"ר האמצעי).
בחודש תשרי תרל"ז חלה ובי"ח כסלו תרל"ז נפטר ומנוחתו כבוד באוורטש.
הנהגתו באדמו"רותעריכה
לאחר חתונתו רצה הצמח צדק כי יבוא להתיישב בליובאוויטש, אך חותנו התנגד לכך ורצה שהוא יתמנה כאדמו"ר באוורוטש כדי למנוע מצאצאיו של רבי אהרן מצ'רנוביל אחיו של חותנו, לתפוס את הרבנות ואדמו"רות בעיר[1], למרות שהדבר היה קשה עליו. רבי יוסף יצחק לבסוף קיבל את הצעתו של חותנו ובהיותו בן שלושים ושש, בשנת תרי"ט החל לנהוג באדמו"רות בעיירה אוורוטש, אך אביו הצמח צדק לא היה מרוצה מכך[2]. על דעה נוספת הסיבה לכך שעבר לאוורוטש הייתה כדי לעזור לחותנו ולהקל עליו מפרנסתו[3]. סיבה נוספת היא היתה גם כדי להציל את בניו מהגזירה שנגזרה על הצמח צדק, שהוכרח למסור שנים מנכדיו לבית הספר של תנועת ההשכלה בליובאוויטש[4].
הנהגתו הייתה כדרך הנהגת אדמו"רי טשרנוביל ולא בדרך חב"ד, והוא אמר רק 'תורות' קצרות בעוד שמאמרים עמוקים אמר לפני יחידי סגולה, אך מידי פעם היה מגיע לליובאוויטש, שם היה אומר מאמרים ארוכים למייחלי פניו.
הוא נודע כבעל מופת. וכך מובא עליו בספר "בית רבי": "ויוסף הוא השליט, עוד בחיי אביו רבינו. וקבע דירתו בעיר אוורוטש, ולשם היו נוסעים אליו לקבל לקבל מפיו ולדרוש ממנו עצות רוחניות וגשמיות. בוואלין סיפרו ממנו גדולות והחזיקוהו לאיש מופת... היה בא לעיתים לליובאוויטש לשתות מבאר מים חיים, והיה דולה ומשקה לאנ"ש הקשורים והעטופים אליו...".
לאחר פטירתו מילא את מקומו בנו, האדמו"ר רבי נחום דובער שניאורסון, שנפטר בח' בטבת תרנ"ו. לאחר פטירתו התפזרו חסידיו בין חסידיויות צ'רנוביל השונות.
משפחתועריכה
- בנו ממלא מקומו הוא האדמו"ר רבי נחום דובער.
- בנו הרב מרדכי שניאור זלמן נודע בגאונותו. ובגיל 17 מונה לרבה של ז'יטומיר. הוא נפטר בגיל 26, שבועיים אחרי פטירת סבו הצמח צדק. למרות גילו הצעיר הוא הותיר אחריו חידושי תורה רבים.
- בנו הרב אהרן משה שניאורסון, חתן דודו הרב משולם זושא מטלומטש[5] נפטר בגיל צעיר, בנו הוא הרב נחום זלמן שניאורסון שהיה האב"ד בטשרקאס[6].
- בתו הרבנית שטרנא שרה, אשת אדמו"ר הרש"ב.
- בתו הרבנית שיינא ברכה דוליצקא, אשת רבי נפתלי הירץ דוליצקא מקאמינא.
קישורים חיצונייםעריכה
הקודם: חסידות צ'רנוביל |
אדמו"רי אוורוטש תקפ"ב - י"ח כסלו תרל"ז |
הבא: האדמו"ר רבי נחום דובער שניאורסון |
הערות שוליים
- ↑ בלוי, בני הצמח צדק, עמ' 204.
- ↑ אגרות קודש הצמח צדק (מהדורת תשמ"ו) חלק ב' אגרת ד', מהדורת תשע"ג אגרות ס"ו-ס"ז עמ' קמ"ו ואילך.
- ↑ בלוי, בני הצמח צדק, עמ' 201.
- ↑ ספר השיחות ת"ש [מתורגם ללה"ק], ע' קמט ואילך.
- ↑ היה חתן זקינו רבי יעקב ישראל מטשרקאס, אחיו של אשתו היה רבי מרדכי דב מהורניסטייפול, שלימים נעשה מחותנו על ידי שבנו הרב נחום זלמן נשא את בתו שטערנא פייגא.
- ↑ בנו הוא הרב יוסף משה שניאורסון היה אבי רבי ברוך שמעון שניאורסון ראש ישיבת טשעבין.