ניסיון: הבדלים בין גרסאות בדף
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) |
אין תקציר עריכה |
||
(גרסת ביניים אחת של משתמש אחר אחד אינה מוצגת) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{להשלים|כל הערך=כן}} | {{להשלים|כל הערך=כן}} | ||
''' | '''ניסיון''', הוא מצב קשה בו חסר לאדם דבר בגוף או בממון. | ||
מטרת ירידת ה[[נשמה]] לעולם הזה הוא לצורך הנסיונות, בהם מוסתר אור ה' גדול, | מטרת ירידת ה[[נשמה]] לעולם הזה הוא לצורך הנסיונות, בהם מוסתר אור ה' גדול, | ||
שורה 18: | שורה 18: | ||
אבל גם לאחר החידוש, מציאות העולם היא רק אור ו[[זיו]], כמשל זיו השמש מהשמש - שאינו מערך מהותו כלל, כך השתלשלות והתהוות כל העולמות הם רק בחינת "הארה", ו"הארה דהארה", העולמות עליונים הם הארה, ועולמות תחתונים הם הארה דהארה. | אבל גם לאחר החידוש, מציאות העולם היא רק אור ו[[זיו]], כמשל זיו השמש מהשמש - שאינו מערך מהותו כלל, כך השתלשלות והתהוות כל העולמות הם רק בחינת "הארה", ו"הארה דהארה", העולמות עליונים הם הארה, ועולמות תחתונים הם הארה דהארה. | ||
== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaz/lkutey/29/20c&search=%D7%A0%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%A0%D7%95%D7%AA [[לקוטי תורה]] פרשת ראה] | |||
[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaz/lkutey/29/20c&search=%D7%A0%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%A0%D7%95%D7%AA [[לקוטי תורה]] פרשת ראה] | *'''[https://www.chabad.org/library/article_cdo/aid/5783148/jewish/Challenges-Nisayon.htm מהו נסיון?]''', מתוך הספר 'אנשי המילה' {{בית חבד}} (אנגלית) | ||
[[קטגוריה:תורת החסידות]] | [[קטגוריה:תורת החסידות]] | ||
[[קטגוריה:ערכים במבט החסידות]] | [[קטגוריה:ערכים במבט החסידות]] | ||
[[קטגוריה:אמונה וביטחון]] | [[קטגוריה:אמונה וביטחון]] |
גרסה אחרונה מ־09:45, 26 ביוני 2024
ניסיון, הוא מצב קשה בו חסר לאדם דבר בגוף או בממון.
מטרת ירידת הנשמה לעולם הזה הוא לצורך הנסיונות, בהם מוסתר אור ה' גדול,
אור ה' זה הוא החיות אלקי שירד מטה מטה בהעלם והסתר פנים, יסודתו בהררי קדש, ממקום גבוה מאד נעלה, ממדרגות עליונות דקדושה.
אור זה מתגלה כאשר האדם מתייחס לנסיונות באופן הראוי ומתגבר עליהם, ואז ממשיך האדם בנפשו דעת.
דעת היא דרגה של הרגשה חזקה מאוד בגדלות ה', באותו אופן שהאדם מרגיש כמו שמרגיש את נפשו כאלו רואה שהיא היא המחיה את הגוף ובלעדה אין לגוף קיום וחיות, כך מרגיש האדם שחי החיים - הקדוש ברוך הוא - הוא מחיה את נפשו ומקור חיותה.
כיצד ההתייחסות[עריכה | עריכת קוד מקור]
הצורך בהתבוננות: על האדם להתבונן באותה שעה בנפש השכלית, בגדולת אין סוף ב"ה כל אחד לפי שיעורו שיכול, בינה זאת מביאה דעת, כמאמר חז"ל - אם אין בינה אין דעת, שעל ידי התבוננות נעשה הרחבת הדעת להגדיל האהבה המוסתרת בלב, שהיא בהעלם בבחינת (נקודה חדא), ועל ידי ההתבוננות נגדלת ונתרבה האהבה ויוצאת מהעלם אל הגילוי כו'.
מהות ההתבוננות: על פי מה שנודע מאמר הבעל שם טוב, המחדש בטובו בכל יום תמיד מעשה בראשית שבכל יום מתחדש חידוש הבריאה מאין ליש, וכמו שהייתה תחלת הבריאה בששת ימי בראשית מאין ליש ממש. כמו כן עתה מתחדשת הבריאה יש מאין ממש.
אבל גם לאחר החידוש, מציאות העולם היא רק אור וזיו, כמשל זיו השמש מהשמש - שאינו מערך מהותו כלל, כך השתלשלות והתהוות כל העולמות הם רק בחינת "הארה", ו"הארה דהארה", העולמות עליונים הם הארה, ועולמות תחתונים הם הארה דהארה.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- לקוטי תורה פרשת ראה
- מהו נסיון?, מתוך הספר 'אנשי המילה'
(אנגלית)