נתן ילין מור: הבדלים בין גרסאות בדף
יעקב בן שמואל (שיחה | תרומות) (יצירת דף עם התוכן "נתן ילין-מור (כ"ג סיוון ה'תרע"ג - א' אדר ה'תש"מ) היה ממנהיגי מחתרת הלח"י, עיתונאי, סופ...") |
תמים של הרבי (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
(17 גרסאות ביניים של 7 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
נתן ילין-מור ([[כ"ג סיוון]] ה'[[תרע"ג]] - [[א' אדר]] ה'[[תש"מ]]) היה ממנהיגי מחתרת הלח"י, עיתונאי, סופר וחבר כנסת. | [[קובץ:נתן ילין מור.jpeg|שמאל|ממוזער|250px|נתן ילין-מור]] | ||
'''נתן ילין-מור''' ([[כ"ג סיוון]] ה'[[תרע"ג]] - [[א' אדר]] ה'[[תש"מ]]) היה ממנהיגי מחתרת הלח"י, עיתונאי, סופר וחבר כנסת. | |||
== | ==תולדות חיים== | ||
נולד בעיירה גרודנו שב[[רוסיה]] תחת השם נתן פרידמן. | נולד בעיירה גרודנו שב[[רוסיה]] תחת השם נתן פרידמן. | ||
שורה 7: | שורה 8: | ||
בגיל 13 הצטרף לתנועת הנוער בית"ר, ובהמשך הפך להיות קצין הנציבות של התנועה ב[[פולין]]. בשנת ה'[[תרצ"ו]] הצטרף למחתרת אצ"ל, והיה לעורך של ביטאונה בשפה ה[[אידית]]. | בגיל 13 הצטרף לתנועת הנוער בית"ר, ובהמשך הפך להיות קצין הנציבות של התנועה ב[[פולין]]. בשנת ה'[[תרצ"ו]] הצטרף למחתרת אצ"ל, והיה לעורך של ביטאונה בשפה ה[[אידית]]. | ||
בשנת ה'[[תש"א]] עלה לארץ ישראל, שם הצטרף למחתרת הלח"י. בשנת ה'[[תש"ב]] נעצר על ידי השלטונות הבריטיים ושהה במחנה המעצר בלטרון. בשנת ה'[[תש"ג]] נמלט יחד עם קבוצת אנשי לח"י מן המחנה, והצטרף להנהגת הארגון. | בשנת ה'[[תש"א]] עלה לארץ ישראל, שם הצטרף למחתרת הלח"י. בשנת ה'[[תש"ב]] נעצר על ידי השלטונות הבריטיים ושהה במחנה המעצר בלטרון. בשנת ה'[[תש"ג]] נמלט יחד עם קבוצת אנשי לח"י מן המחנה, והצטרף להנהגת הארגון כמפקד הפעולות נגד הבריטים. | ||
בשנת [[תש"ח]] נבחר לכנסת הראשונה מטעם מפלגת הלוחמים שהקים הלח"י. | |||
בעקבות [[מבצע סיני]] שנערך בשנת ה'[[תשט"ז]], הצטרף לתנועת שמאל קיצונית בשם "הפעולה השמית", ומאז החל לפרסם דעות שמאליות-קיצוניות בטוריו בעיתונים 'ידיעות אחרונות' ו'[[אלגעמיינער זשורנאל]]'. | בעקבות [[מבצע סיני]] שנערך בשנת ה'[[תשט"ז]], הצטרף לתנועת שמאל קיצונית בשם "הפעולה השמית", ומאז החל לפרסם דעות שמאליות-קיצוניות בטוריו בעיתונים 'ידיעות אחרונות' ו'[[אלגעמיינער זשורנאל]]'. | ||
==הפגישה עם הרבי== | ==הפגישה עם הרבי== | ||
[[קובץ:נתן ילין מור-.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי מחלק כוס של ברכה לנתן ילין מור]] | |||
ב[[ראש השנה]] ה'[[תשל"ז]] הגיע, לבקשת עורך ה'אלגעמיינער זשורנאל' ר' [[גרשון בער ג'יקובסון]], לחלוקת [[כוס של ברכה]]. | |||
לאחר שהרב ג'ייקובסון הציג את ילין-מור לפני [[הרבי]], אמר לו הרבי שהוא נוהג לקרוא את טוריו באופן קבוע, ועודד אותו להמשיך בכתיבתו. ילין-מור תהה באוזני הרבי, איך ייתכן שהרבי קורא את טוריו, שמלאים בדברי כפירה, ואף מעודד אותו להמשיך בכתיבה, והרבי השיב לו שכל אחד צריך לנצל את הכשרונות שקיבל מהקב"ה, ולכן הוא מעודד אותו להמשיך לנצל את כישרונו. לאחר מכן עודד אותו הרבי להתחזק בשמירת התורה והמצוות. | |||
לאחר שהרב ג'ייקובסון הציג את ילין-מור לפני הרבי, אמר לו הרבי שהוא נוהג לקרוא את טוריו באופן קבוע, ועודד אותו להמשיך בכתיבתו. ילין-מור תהה באוזני הרבי, איך | |||
לפני מותו הביא ילין-מור לר' גרשון ג'ייקובסון בתוך מעטפה טור שכתב, וביקש לפרסמו לאחר מותו. | לפני מותו הביא ילין-מור לר' גרשון ג'ייקובסון בתוך מעטפה טור שכתב, וביקש לפרסמו לאחר מותו. | ||
שורה 23: | שורה 24: | ||
בטור הוא תיאר כיצד הוא מגיע לגהינום, על מלחמתו נגד קודשי ישראל, ושם הוא רואה אור שחודר את קירות הגהינום. "תשאלו מה זה האור הזה?" כתב, "זהו אור הנשמה של מנהיג ישראל וקודשו רבי מנחם מענדל שניאורסון שליט"א", ילין-מור גולל את סיפור פגישתו עם הרבי, והוסיף שהזכות היחידה שיש לו היא פגישתו עם הרבי. | בטור הוא תיאר כיצד הוא מגיע לגהינום, על מלחמתו נגד קודשי ישראל, ושם הוא רואה אור שחודר את קירות הגהינום. "תשאלו מה זה האור הזה?" כתב, "זהו אור הנשמה של מנהיג ישראל וקודשו רבי מנחם מענדל שניאורסון שליט"א", ילין-מור גולל את סיפור פגישתו עם הרבי, והוסיף שהזכות היחידה שיש לו היא פגישתו עם הרבי. | ||
בהמשך | בנו, אלישע ילין-מור, העיד{{הערה|[http://chabad.info/news/%D7%92%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%99-%D7%9E%D7%A4%D7%AA%D7%99%D7%A2-%D7%A2%D7%9C-%D7%A7%D7%A9%D7%A8%D7%99%D7%95-%D7%A9%D7%9C-%D7%A0%D7%AA%D7%9F-%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9F-%D7%9E%D7%95%D7%A8-%D7%A2%D7%9D/ גילוי מפתיע על קשריו של נתן ילין מור עם הרבי], {{חב"ד אינפו}}}} כי לאחר הפגישה עם הרבי עמדותיו הקיצוניות נגד היהדות התרככו. | ||
בהמשך לפגישה, שלח ילין-מור לרבי את ספרו "לוחמי חירות ישראל" על מחתרת הלח"י. בתגובה שלח לו הרבי מכתב, ובו עורר אותו לא להתעסק רק בכתיבה, אלא גם בעשייה בפועל. | |||
==לקריאה נוספת== | |||
*'''והיו מספרים''' מוסף [[בית משיח (שבועון)|בית משיח]] לחג הפסח תשפ"ד, עמ' 62-67. | |||
==קישורים חיצוניים== | |||
*הרב [[סימון ג'יקובסון]], '''[http://www.he.chabad.org/multimedia/media_cdo/aid/3046543 נתן ילין מור מבקר אצל הרבי - חלק א]''' {{*}} '''[http://www.he.chabad.org/multimedia/media_cdo/aid/3046558 חלק ב']'''{{בית חב"ד (אתר)}} | |||
{{הערות שוליים}} | |||
{{מיון רגיל:ילין מור, נתן}} | |||
[[קטגוריה:סופרים]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תש"מ]] | |||
[[קטגוריה:חברי כנסת]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרע"ג]] |
גרסה אחרונה מ־23:55, 20 ביוני 2024
![](/images/7/7f/%D7%A0%D7%AA%D7%9F_%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9F_%D7%9E%D7%95%D7%A8.jpeg)
נתן ילין-מור (כ"ג סיוון ה'תרע"ג - א' אדר ה'תש"מ) היה ממנהיגי מחתרת הלח"י, עיתונאי, סופר וחבר כנסת.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בעיירה גרודנו שברוסיה תחת השם נתן פרידמן.
בגיל 13 הצטרף לתנועת הנוער בית"ר, ובהמשך הפך להיות קצין הנציבות של התנועה בפולין. בשנת ה'תרצ"ו הצטרף למחתרת אצ"ל, והיה לעורך של ביטאונה בשפה האידית.
בשנת ה'תש"א עלה לארץ ישראל, שם הצטרף למחתרת הלח"י. בשנת ה'תש"ב נעצר על ידי השלטונות הבריטיים ושהה במחנה המעצר בלטרון. בשנת ה'תש"ג נמלט יחד עם קבוצת אנשי לח"י מן המחנה, והצטרף להנהגת הארגון כמפקד הפעולות נגד הבריטים.
בשנת תש"ח נבחר לכנסת הראשונה מטעם מפלגת הלוחמים שהקים הלח"י.
בעקבות מבצע סיני שנערך בשנת ה'תשט"ז, הצטרף לתנועת שמאל קיצונית בשם "הפעולה השמית", ומאז החל לפרסם דעות שמאליות-קיצוניות בטוריו בעיתונים 'ידיעות אחרונות' ו'אלגעמיינער זשורנאל'.
הפגישה עם הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/c/cb/%D7%A0%D7%AA%D7%9F_%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9F_%D7%9E%D7%95%D7%A8-.jpg/250px-%D7%A0%D7%AA%D7%9F_%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9F_%D7%9E%D7%95%D7%A8-.jpg)
בראש השנה ה'תשל"ז הגיע, לבקשת עורך ה'אלגעמיינער זשורנאל' ר' גרשון בער ג'יקובסון, לחלוקת כוס של ברכה.
לאחר שהרב ג'ייקובסון הציג את ילין-מור לפני הרבי, אמר לו הרבי שהוא נוהג לקרוא את טוריו באופן קבוע, ועודד אותו להמשיך בכתיבתו. ילין-מור תהה באוזני הרבי, איך ייתכן שהרבי קורא את טוריו, שמלאים בדברי כפירה, ואף מעודד אותו להמשיך בכתיבה, והרבי השיב לו שכל אחד צריך לנצל את הכשרונות שקיבל מהקב"ה, ולכן הוא מעודד אותו להמשיך לנצל את כישרונו. לאחר מכן עודד אותו הרבי להתחזק בשמירת התורה והמצוות.
לפני מותו הביא ילין-מור לר' גרשון ג'ייקובסון בתוך מעטפה טור שכתב, וביקש לפרסמו לאחר מותו.
בטור הוא תיאר כיצד הוא מגיע לגהינום, על מלחמתו נגד קודשי ישראל, ושם הוא רואה אור שחודר את קירות הגהינום. "תשאלו מה זה האור הזה?" כתב, "זהו אור הנשמה של מנהיג ישראל וקודשו רבי מנחם מענדל שניאורסון שליט"א", ילין-מור גולל את סיפור פגישתו עם הרבי, והוסיף שהזכות היחידה שיש לו היא פגישתו עם הרבי.
בנו, אלישע ילין-מור, העיד[1] כי לאחר הפגישה עם הרבי עמדותיו הקיצוניות נגד היהדות התרככו.
בהמשך לפגישה, שלח ילין-מור לרבי את ספרו "לוחמי חירות ישראל" על מחתרת הלח"י. בתגובה שלח לו הרבי מכתב, ובו עורר אותו לא להתעסק רק בכתיבה, אלא גם בעשייה בפועל.
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- והיו מספרים מוסף בית משיח לחג הפסח תשפ"ד, עמ' 62-67.