יוסף שיינברגר: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) (כך נכתב במקור התמונה) |
||
(3 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:יוסף שיינברגר.jpg|ממוזער|200px|הרב יוסף שיינברגר | |||
{{כתב קטן|תמונה זו מוצגת בחב"דפדיה בשימוש הוגן, נשמח להחליפה בתמונה חופשית}}]] | |||
הרב '''יוסף שיינברגר''' ([[תרע"ט]] - [[י"ב שבט]] [[תשס"ז]]) היה סופר ומזכיר [[העדה החרדית]]. | הרב '''יוסף שיינברגר''' ([[תרע"ט]] - [[י"ב שבט]] [[תשס"ז]]) היה סופר ומזכיר [[העדה החרדית]]. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
שורה 23: | שורה 25: | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*'''בסוד שיח''', עמ' 361 - 364. | *'''בסוד שיח''', עמ' 361 - 364. | ||
{{הערות שוליים}} | |||
{{מיון רגיל:שיינברגר יוסף}} | {{מיון רגיל:שיינברגר יוסף}} | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרע"ט]] | [[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרע"ט]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשס"ז]] | [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשס"ז]] |
גרסה אחרונה מ־23:23, 25 במרץ 2024
![](/images/thumb/3/35/%D7%99%D7%95%D7%A1%D7%A3_%D7%A9%D7%99%D7%99%D7%A0%D7%91%D7%A8%D7%92%D7%A8.jpg/200px-%D7%99%D7%95%D7%A1%D7%A3_%D7%A9%D7%99%D7%99%D7%A0%D7%91%D7%A8%D7%92%D7%A8.jpg)
הרב יוסף שיינברגר (תרע"ט - י"ב שבט תשס"ז) היה סופר ומזכיר העדה החרדית.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בשנת תרע"ט לדוד שיינברגר בירושלים. בנעוריו היה מפרסם מאמרים בעיתון "קול ישראל". היה פעיל בהעדה החרדית וערך את עיתון "העדה", בנוסף שימש גם כמזכיר העדה. נפטר בי"ב שבט תשס"ז ונטמן בהר הזיתים שבירושלים.
נשא לאשה את אלטא ציפורה רחל, נצר לחסידי חב"ד. אביה ר' צבי בלוי (אחיהם של ר' משה בלויא מאגודת ישראל ור' עמרם בלויא מנטורי קרתא) הוא נינו של ר' אורי אורנשטיין שהיה חסיד הצמח צדק, ואמה מ' שרה זיסל היא נינתו של ר' אליהו יוסף ריבלין[1].
קשריו עם הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרבי שיינברגר נפגש עם הרבי מספר פעמים במהלך השנים[2]. וכן התכתב עם הרבי[3].
הפעם הראשונה בה נפגש עם הרבי ביחידות הייתה בשנת תשי"ח, בה דובר על החשיבות בלימוד תורת החסידות, נושא עליו דיברו השניים פעמים נוספות.
פעם שאל את הרבי אודות דבריו שאי אפשר בלא לימוד החסידות, הלא כמה וכמה מגדולי וגאוני ישראל שליט"א שבדורנו אינם לומדים חסידות. והשיב לו הרבי: "ודאי הוא ששמחה של מצוה בלתי אפשרית בלי חסידות"[4].
הרב שיינברגר שאל את הרבי מספר פעמים על הסיבה לכך שהוא מקרב את שז"ר, הרבי השיב על לו על כך באחת הפעמים ש"אני מבקש מכם, אל תקשו קושיות", בהזדמנות נוספת כאשר הקשה הרב שיינברגר על כך שהרבי התבטא על שז"ר[5] ש"נמחלו לו כל עוונתיו" משום שעלה לגדולה, דלכאורה הוא אפיקורס, השיב הרבי: "הנני מכירו, הוא מאמין באמונה פשוטה"[6]. לחסיד קלויזנבורג ששאל את הרבי מדוע אומר זאת דווקא עליו ולא על בן גוריון, השיב הרבי: "מה אכפת לך אם ימחלו לעוד יהודי על עוונותיו?"[7].
היה מגיע מספר פעמים להתוועדויות אצל הרבי בשבת.
ספריו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- עמוד אש - תולדות חייו של הרב יהושע לייב דיסקין
- עולמות שחרבו - סיפורים מקורות חייו של האדמו"ר יואל טייטלבוים מסאטמר
- גנזי יוסף - ערכים תורניים
- גבורות רמח"ל - על מסכת אבות
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בסוד שיח, עמ' 361 - 364.
הערות שוליים
- ↑ ספר היחס למשפחת ריבלין
- ↑ ראה יומן ט' אדר ראשון תשכ"ה. בס' לאו כפשוטו של הרב זושא פויזנר עמ' 34 מובא סיפור מיחידות שלו בשנת תשכ"ט.
- ↑ מכתב מהרבי אליו מי"ז סיון תשט"ז נדפס ע"י ועד הנחות בלה"ק בקונ' לש"פ ראה תשפ"ב
- ↑ מקדש מלך ח"ד עמוד תיז
- ↑ שיחת ש"פ נשא, ט' סיון תשכ"ג. תורת מנחם חל"ז עמ' 57-8.
- ↑ משבחי רבי עמ' 128-9.
- ↑ נשיא וחסיד עמ' 201