|
|
(97 גרסאות ביניים של 20 משתמשים אינן מוצגות) |
שורה 1: |
שורה 1: |
| {{בעריכה}}
| | #הפניה [[אליעזר זוסיא פורטוגל]] |
| {{דמות
| |
| |שם=רבי אליעזר זוסיא פרטיגול
| |
| |תמונה=[[קובץ:אליעזר זוסיא פרטיגול.JPG|250px]]
| |
| |כינוי=ה[[אדמו"ר]] מסוקלן
| |
| |תיאור=מייסד חסידות סקולן
| |
| |תאריך לידה=[[א' בחשוון]] [[תרנ"ח]]
| |
| |מקום לידה=סקולן
| |
| |תאריך פטירה=[[ל' באב]] [[תשמ"ב]]
| |
| |מקום פטירה=[[ניו יורק]]
| |
| |מקום פעילות=
| |
| |תפקידים נוספים=מייסד מוסדות "חסד לאברהם" ב[[ארץ ישראל]] ובעולם
| |
| |רבותיו=
| |
| |תלמידיו=
| |
| |חיבוריו="קונטרס השבת", "נועם אליעזר" ו"קדושת אליעזר"
| |
| |השתייכות=[[חסידות סקולן]]
| |
| }}
| |
| רבי '''אליעזר זוסיא פורטוגל''' היה ה[[אדמו"ר]] הראשון לבית [[סקולן]], ידיד ומעריץ של [[הרבי]]. הקים את מוסדות "חסד לאברהם" בארץ ובעולם עבור פליטי [[מלחמת העולם השניה]]. נולד ביום [[א' בחשוון]] שנת [[תרנ"ח]] ורוב ימיו התגורר בשכונת [[קראון הייטס]]. ביום [[ל' באב]] שנת [[תשמ"ב]] נפטר ומנוחתו כבוד במונסי.
| |
| | |
| ==ביוגרפיה==
| |
| [[קובץ:אליעזר זוסיא פרטיגול עם בנו ישראל אברהם.JPG|שמאל|ממוזער|250px|הרב אליעזר זוסיא פרטיגול (משמאל) עם בנו ר' ישראל אברהם (מימין) - ה[[אדמו"ר]] מסוקלן הנוכחי]]
| |
| | |
| הרב אליעזר זוסיא פרטיגול נולד ב[[א' בחשוון]] שנת [[תרנ"ח]] לר' ישראל אברהם פרטיגול (שהיה תלמידו של רבי ישעיה שור ורב במספר קהילות. בסוף ימיו היה רב קהילת [[סקולן]] בסרביה). אמו הייתה בתו של ר' חיים, אב-בית-דין בסלפקוביץ בחבל פודוליה (מצאצאי [[רש"י]] והתהלכו שמועות שיש לו רוח הקודש) והייתה צדקנית גדולה והחדירה בבנה אהבת ה[[תורה]] ו[[יראת שמים]]. בצעירותו כבר למד תורה שעות רבות ביממה. ביום [[י"ח באייר]] ([[ל"ג בעומר]]) שנת [[תרע"ה]], בהיותו כבן שבע עשרה נפטר אביו והכתירוהו להחליף את אביו במשרת הרבנות.
| |
| | |
| כשהתמנה לרב כבר היה הרב פרטיגול בקיא ב[[ש"ס]] וב[[שולחן ערוך]] והוסמך על גדולי הרבנים בתקופתו{{הערת שוליים|בין המסמיכים; רבי חיים מרדכי רוללר, אב"ד ניאמץ בעל "באר מים חיים". רבי יהודה לייב צירלסון מקישינוב ועוד.}}. בשנת [[תרע"ח]] כתב עליו ר' בצלאל זאב שפרן מבאקוי: {{ציטוטון|האברך הרב המופלג בתורה ואוצרו יראה טהורה, ענוותן ושפל ברך ודעת הבריות נוחה הימנו, שייף עייל ושייף נפק וגריס באורייתא תדירא, משנתו סדורה, כל מן דין סמוכו לנא, הולך תמים, מוסמך בסמיכות חכמים, מורנו הרב אליעזר זוסיא נרו-יאיר}}. בתקופת כהונתו כרב בסקולן היה נואם ומלהיב את קהילתו ללימוד תורה וליראת השם. כדי להקל על בני קהילתו להתמצא בהלכות שבת, כתב קונטרס שמסכם את הלכות שבת ב[[עברית]] וב[[אידיש]]. הקים גם תלמוד תורה עבור ילדי העיר, דאג ל[[כשרות]] האוכל בחנויות שבעירו ונלחם נגד דעות כפרניות שהחלו להתפשט באותה תקופה. בשנת [[תרצ"ה]], לאחר עשרים שנות רבנות בסקולן, יעץ לו ה[[אדמו"ר]] מ[[סדיגורה]], רבי [[מרדכי שלום יוסף]], לעבור לעיר צ'רנוביץ ב[[אוקראינה]], שם הוכתר כ[[רב]] העיר וכנשיא [[אגודת ישראל]].
| |
| | |
| בתקופת [[מלחמת העולם השניה]] סבל יסורים רבים וכמה פעמים ניצל ממוות. אחרי המלחמה פעל במסירות נפש להצלת יהודים ובעיקר ילדים יתומים. ביתו הפך למרכז הצלה לילדים גלמודים שחלקם אף נרשמו במסמכים הרישמיים כילדיו הביולוגיים. כשהמצב בצ'רנוביץ הורע ונשקפה סכנה מרדיפות הבולשביקים, הבריח את היתומים לעיר בוקרשט ב[[רומניה]] ודאג שיסדרו להם שם את כל צרכיהם ב[[גשמיות]] וב[[רוחניות]]. הרב פרטיגול נרדף גם הוא על ידי ה[[קומניסטים]] ב[[רומניה]], בשל פעילותו הציבורית והם אסרו ועינו אותו. כאשר שוחרר החל לפעול בחשאי להצלת ילדיו המאומצים מרומניה, אך בעקבות כליאתו בשנית ב[[א' בניסן]] שנת [[תשי"ט]] יחד עם בנו ר' ישראל אברהם פרטיגול (האדמו"ר הנוכחי), הופסקה הפעילות. הם ישבו בנפרד חמשה חדשים בכלא ובצינוק וסבלו יסורים קשים. ב[[יום שישי]] ערב שבת קודש 'נחמו' שנת [[תשי"ט]] הם שוחררו{{הערת שוליים|היה זה כשר' אליעזר זוסיא היה באמירת "הודו" שב[[תפלת המנחה]] של ערב שבת. כשאחז במילים "יוציאם מחושך וצלמות", נפתחה הדלת והוא התבשר על שחרורו.}}, אך מאחר שלא רצו לחלל שבת הושארו בכלא עוד כמה ימים. בהקדמה לספרו "שם ושארית ישראל" שהוציא בנו מכתבי אביו, הוא מתאר את המאסר: {{ציטוטון|וממש היה כפסע ביני לבין המות, כי לא היה דרך הטבע להנצל מהם, ובדרך נס ממש נצלנו ממוות לחיים}}. כעבור שנה, ב[[ראש חדש]] [[ניסן]] שנת [[תש"כ]], הצליח לצאת מרומניה והוא נסע לשכונת [[קראון הייטס]] ב[[ברוקלין]] שב[[ניו יורק]], שם פתח בית כנסת והמשיך בפעולותיו להצלת יהודי רומניה.
| |
| | |
| בשנת [[תשכ"א]] נסע לראשונה לביקור ב[[ארץ הקודש]] ומאז הרבה לבקר בה במשך השנים. באחד מביקוריו סייר הרב פרטיגול במוסדות החינוך החב"דיים ב[[כפר חב"ד]] ובכל [[ארץ ישראל]], בהסבירו שהוא עושה זאת כדי שיוכל לגרום 'נחת רוח' לרבי כשיחזור לניו יורק וידווח לו על הפעילות. הקים בארץ ישראל את מוסדות "חסד לאברהם" להצלת ילדים עזובים ממשפחות העולים ובעיקר מרומניה. הרב [[בן ציון גרוסמן]], מחברי ההנהלה ומהמחנכים של המוסד, מספר שמוסד זה הציל עשרות אברכים בני תורה.
| |
| | |
| בחמש שנותיו האחרונות סבל ממחלת לב ובנו, ר' ישראל אברהם פרטיגול החל למלא את מקומו ועד היום (נכון לשנת [[תשע"א]]) הוא משמש כ[[אדמו"ר]] מסקולן.
| |
| | |
| לפני מותו כתב בצוואתו, בפנייתו אל היתומים שגידל:
| |
| | |
| {{ציטוט|מרכאות=כן|
| |
| |מקור=מתוך צוואתו ליתומים שהיו תחת חסותו
| |
| |תוכן=זכרו נא שהייתי מסור לכם מיום דעתי אתכם. לא היה אוהב קרוב ממני. בגוף, בממון, ביסורים רבים שעברו עלי לא-עלינו. כמעט כל יום ערב ובוקר עמדתי על המשמר להשגיח אם כבר אכלתם, שתיתם, וכדומה. וגם שכרתי לכם מלמדים מצוינים ושילמתי שכר לימוד כראוי כדי ללמד אתכם, להאיר עיניכם בתורת השם, ולהדריככם בדרך הטוב והישר . . אבקש מאד להשמר מביטול תורה ומדברים בטלים. הלא מימי ילדותכם נתגדלתם אצלי כבנים, אבקשכם מאד, עשו נא נחת רוח לנשמתי, הוסיפו נא ללמוד תורה באהבה ושמחה . . מלבד שתקיימו מצות תלמוד תורה, מלבד זה יתוסף לכם מצות חסד של אמת שתעשו עם נשמתי.
| |
| }}
| |
| | |
| בערב [[ראש חודש]] [[אלול]] שנת [[תשמ"ב]] נפטר בהיותו בן שמונים וארבע ומנוחתו כבוד במונסי.
| |
| | |
| ==הקשר עם חב"ד==
| |
| [[קובץ:אליעזר זוסיא פרטיגול בהתוועדות של הרבי.JPG|ימין|ממוזער|250px|הרב פרטיגול (שישי מימין. עומד בבגדי משי) מאזין ל[[מאמר]] ב[[התוועדות]] של [[הרבי]] ב-[[770]]]]
| |
| [[קובץ:מכבתו של אליעזר זוסיא פרטיגול בעניין מיהו יהודי.JPG|שמאל|ממוזער|250px|מכתבו של הרב פרטיגול בעניין תיקון [[חוק מיהו יהודי]]]]
| |
| כשהרב פורטיגול נאסר ברומניה פעל [[הרבי]] למעת הצלתו. הוא שלח את הרב [[אליעזר סילבר]] לוושינגטון כדי לדאוג לשחרורו{{הערת שוליים|ראה [[שמן ששון מחבריך (ספר)|שמן ששון מחבריך]] חלק ג' בערך על הרב [[חיים סילבר]].}}. כשיצא מרומניה קבע את מושבו בשכונת [[קראון הייטס]] בסמיכות ל[[מרכז חב"ד העולמי - 770]]. בהמשך קנה בית ליד בית מדרשו והרבי בירכו על כך{{הערת שוליים|[[אגרות קודש (אדמו"ר שליט"א)|אגרות קודש]], אגרת ז'תקס"ו מיום [[י' בשבט]] שנת [[תשכ"א]].}}. הרבי סייע גם לו כספית לצרכיו האישיים והורה לו שלא יחלק זאת ל[[צדקה]], כפי דרכו. הרב פורטיגל היה מבקר רבות ב-770 ואף משתתף ב[[התוועדות|התוועדויותיו]] של הרבי כשהוא עומד על רגליו. כשהיה נכנס ל[[יחידות]] אצל [[הרבי]] היה עומד ולמרות בקשותיו של הרבי שישב, נמנע מכך משום כבודו של הרבי{{הערת שוליים|חסידי חב"ד נהגו שלא לשבת ב[[יחידות]] למרות הצעותיו של הרבי.}}. יחידויותיו עם הרבי היו ארוכות במיוחד. חלקם מתועדות ביומני הבחורים שלמדו ב-[[770]] באותה תקופה{{הערת שוליים|מיומן של בחור ב-[[770]] מיום [[י"ב בחשון]] [[תשכ"ה]]: "יושב אני עכשיו בבית המדרש מול חדר קודש הקדשים, השעה היא 12:15 אחר חצות לילה, ואצל כ"ק אדמו"ר שליט"א יושב כבר זה כשעה וחצי האדמו"ר מסקולען . . בתור אחריו מחכים הרבה להכנס". היה ביחידות גם ביום [[כ"ו באב]] בשנת [[תשל"ב]], ב[[כ"ג בסיון]] ו[[כ' בשבט]]{{הערת שוליים|ביחידות זו נכח גם אחד מחסידיו שרשם את תוכן השיחה: האדמו"ר מסקולען: יש כל כך הרבה צרות, של הפרט ושל הכלל, והמצב בארצנו הקדושה. צריכים ישועות ונחמות. הרבי: והצרה הכי גדולה שכינתא בגלותא. קרוב לאלפיים שנה השכינה בגלות ועם ישראל בגלות, עד מתי?! האדמו"ר מסקולען: הרי הרבי צדיק הדור, וצדיק גוזר והקב"ה מקיים. הרבי: מה שאני חושב ועושה הקב"ה יודע. אולי תפסקו אתם שמשיח צריך לבוא! האדמו"ר מסקולען: שיבוא המשיח, ויהיה סוף לכל הצרות, של הפרט ושל הכלל. הרבי: הצרות צריכות להפסק מיד, גם אם נגזר עלינו להיות עוד רגע אחד בגלות. אנו אומרים בתפלה "שבענו מטובך ושמח נפשנו בישועתך", מהו כפל הלשון? אלא כשיהודים לא טוב להם, כשיש צרות, הם מבקשים שמשיח יבוא. אבל לא זוהי הסיבה האמיתית שאנו צריכים משיח. אנחנו צריכים משיח כי שכינתא בגלותא. ולכן מבקשים שיהיה קודם "שבענו מטובך", שלכל יהודי יהיה הטוב האמיתי מידו המליאה הפתוחה הקדושה והרחבה, ואז הוא לא יבקש משיח בגלל הצרות שלו אלא בגלל השכינתא בגלותא. וזהו שלאחר שיהיה "שבענו מטובך", אזי כשמשיח יבוא יהיה "שמחנו בישועתך", השמחה תהיה לא בגלל שנפטרנו מהצרות שלנו (כי מהצרות כבר נפטרנו קודם) אלא בישועתך, בגלל הישועה של הקב"ה כביכול, שנוושע ממצב של שכינתא בגלותא. אבל בין כך ובין כך שמשיח יבוא. אנחנו מוותרים כבר מה יהיה רגע קודם ומה רגע אחרי כן. שלצרות לא יהיה תירוץ לחכות עד שמשיח יבוא, ושלמשיח לא יהיה תירוץ כביכול לחכות עד שיפטרו מהצרות. זה יכול להיות בשעתא חדא ובסמיכות ממש, והעיקר שיהיה רגע אחד קודם! האדמו"ר מסקולען: יהודים גם כשהלכו לכבשן האש באושוויץ שרו "אני מאמין בביאת המשיח", והם הרי בודאי לא חשבו על עצמם, על הצרות שלהם, הם הרי כבר היו בדרך לעולם שכולו טוב, במעלת קדושים וגבורים וטהורים שאין שום בריה יכולה לעמוד במחיצתם, וכששרו בלהט האמונה "אני מאמין", היו בדרגה האמיתית של הציפיה והאמונה במשיח, כפי שהרבי אמר, לא בגלל הצרות שלהם אלא כדי שיבוא כבר הסוף לגלות. הרבי: כן, ואתם שזכיתם להציל כל כך הרבה ילדי ישראל מהימים ההם, אוד מוצל מאש, יש לכם כוח במרומים לפעול שיבוא כבר המשיח. האדמו"ר מסקולען: מי אנו ומה אנו לעומת הרבי. הרבי: זו ענוה שלא במקומה, עכ"פ אני אעשה מה שתלוי בי ואתם תעשו מה שתלוי בכם. האדמו"ר מסקולען: העיקר שיבוא משיח במהרה בימינו ממש, וכפי שהרבי אמר "רגע אחד קודם". הרבי: אמן ואמן.}} [[תשל"ד]] וכן בתחלת שנת [[תשל"ה]] ועוד.}}. פעם אמר הרב פרטיגול לרבי: {{ציטוטון|שנינו משקרים את העולם, אני עם הז'ופיצע והשטריימל (שמשווה לו מראה של [[צדיק]]) והרבי מליובאוויטש עם הקנייטש (שנראה כמו אדם פשוט).}}
| |
| | |
| הרב פורטיגל תמך ב[[מבצעי המצוות]] של הרבי וחתם על עצומת הרבנים לחיזוק [[מבצע תפילין]] ו[[מבצע נרות שבת קודש]]. כשהרבי זעק על תיקון [[חוק מיהו יהודי]], כתב הרב פורטיגל: {{ציטוטון|אוי לאזנים שכך שומעות, שאנשים המכנים עצמם מנהיגים יהודים, ישאלו שאלה כזו "מיהו יהודי". להרוס את יסודות אמונתנו הקדושה. ואוי לעינים שכך רואות, שהם השואלים הם הפוסקים, שגם ערלים גוים גמורים יכולים להיות נחשבים כישראלים גמורים, בעשותם גירות בצרמוניה שלא כהלכה. כל איש ישראל מחויב לצעוק מרה, למחות וללחום, שלא להרוס את בנין קדשנו, ואת יחוסנו יחוס אבותינו הקדושים. התבוללות כזו לא נשמעה מעולם . . להיות יהודי רק על נייר, וגוי וערל מבית ומבחוץ, ועלולה לקעקע כל הבירה}}.
| |
| | |
| בשנת [[תשי"ט]] פנה הרבי אל ה[[שליח]] הראשי ל[[צרפת]], הרב [[בנימין גורודצקי]] וביקשו שיעזור לרב פרטיגול עם קשרים עם ארגון הג'וינט, לפעול למען שחרור יהודים בבתי סוהר ברומניה. פעילותם המשותפת של הרב פרטיגול עם הרב גורודצדקי הביאו לשחרור של יותר מאלפיים יהודים מהכלא{{הערת שוליים|ב"ספר הזכרון" של הרב גורודצקי, בפרק י"ט, הוא מתאר בפרוטרוט את עבודת ההצלה של יהודים מרומניה. עוד על מעורבותו של [[הרבי]] בהצלחת יהודי רומניה, ראה [[צדיק למלך]] כרך ו' ע' 102-104.}}. בשנת [[תשכ"ה]] הגיע הרב פרטיגול לנחם את הרבי על פטירת אמו, מרת [[חנה שניאורסון (אם אדמו"ר שליט"א)|חנה שניאורסון]]. הרבי שאל אותו האם מותר לאבל לטבול לפני תפילת מנחה בערב [[יום כיפור]]. הרב פרטיגול בענוותנותו שתק ולא ענה. ב[[חודש אייר]] שנת [[תש"ל]] תכנן הרב פורטיגול לעבור לגור ב[[ארץ ישראל]] ליד [[נחלת הר חב"ד]] ב[[קרית מלאכי]]{{הערת שוליים|מדיווח של ר' [[אפרים וולף]] לרבי מיום [[ט"ו באייר]] [[תש"ל]].}} אך תוכניתו לא יצאה אל הפועל.
| |
| | |
| בתקופה שהאפריקאים החלו להתיישב בשכונת [[קראון הייטס]] הייתה הדעה של הרבי שאין לעזוב את השכונה ולהזניח בתי כנסת. הרב פרטיגול היה מהאדמו"רים החסידיים הבודדים שלא עזבו{{הערת שוליים|התייחסות מהרבי לכך ניתן לראות במכתבו מיום [[ז' באדר]] שנת [[תשל"ה]] להנהלת ה"כולל להוראה מעשית" בקראון הייטס, שהייתה בנשיאות הרב פריטגול.}}. כאשר אמר לרבי שחסידיו לוחצים עליו שיעזוב, אמר לו הרבי: "הם צריכים לבוא אליך ולא אתה אליהם". גם לאחר הרבה שנים כשכבר לא היה לו מנין חסידים בשכונה, לא עזב והיה בא להתפלל בבית המדרש ב-770. רק בזקנותו כשכבר לא היה בריא ולא היתה ברירה אחרת, עבר מהשכונה בכאב לב. פעם אחת כשהתפלל שחרית במנין של הרבי, הורה הרבי בשקט לתת לו את עליית שלישי (שרגילים ליתן לרבי). כשנודע לו על כך הפסיק להתפלל במנין של הרבי והיה מתפלל במניינים צדדיים.
| |
| | |
| ==בנו רבי ישראל אברהם פרטיגול==
| |
| [[קובץ:ירחמיאל זלצר שליח אדמור מסקולן.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב ירחמיאל זלצר, שליח ה[[אדמו"ר]] מסקולן ב[[סיום הרמב"ם]] ב[[קראון הייטס]]. [[כסלו]] שנת [[תשס"ג]]]]
| |
| רבי ישראל אברהם פרטיגול הוא בנו וממלא מקומו של אביו באדמו"רות של חסידות סקולען וידיד חב"ד. בשנת [[תשמ"ח]] הגיע ר' ישראל אברהם לנחם את הרבי על פטירת רעייתו, מרת [[חיה מושקא שניאורסון (אשת אדמו"ר שליט"א)|חיה מושקא שניאורסון]]. במהלך הביקור אמר לו הרבי: {{ציטוטון|בודאי ידוע לכם על דבר הקשר שהיה בין [[ליובאוויטש]] וסקולן בפעולות שנעשו במדינה ההיא}}. מידי שנה הוא שולח את הרב ירחמיאל זלצר, נציגו לחגיגת [[סיום הרמב"ם]] ב[[קראון הייטס]].
| |
| | |
| מדברי הרב זלצר בסיומי הרמב"ם בשם רבו האדמו"ר רבי ישראל אברהם פרטיגול מסקולן (בשנים [[תש"נ]] עד [[תשנ"ד]]):
| |
| | |
| {{ציטוט|מרכאות=כן|
| |
| |מקור=
| |
| |תוכן=יזכה כ"ק אדמו"ר שליט"א מליובאוויטש להנהיג את העולם עד ביאת [[משיח צדקנו]] במהרה בימינו אמן . . הנני מסיים במילוי שליחותי מאת כ"ק אדמו"ר מסקולן שליט"א, שביקשני למסור את ברכתו, שכל מעשיה של ליובאוויטש ל[[תורה]] ו[[יהדות]] יהיו בהצלחה רבה ברכה מיוחדת לכבוד-קדושת האדמו"ר מליובאוויטש שליט"א, שיזכה בתוך כלל ישראל ללכת לקראת משיח צדקנו במהרה בימינו אמן. "האדמו"ר מסקולען שליט"א בקשני למסור את ברכתו: ברוכים יהיו כל לומדי הרמב"ם די בכל אתר ואתר, וברוך יהיה האדמו"ר מליובאוויטש שליט"א שיתרפא ברפואה שלימה, ויזכה להוביל את כלל ישראל לגאולה שלימה.
| |
| }}
| |
| | |
| == ההצלה מרומניה ==
| |
| האדמו"ר מסקולען היה מתכתב עם [[הרבי]] בקביעות. בתקופה מסויימת נמנע מהאדמו"ר לשלוח מכתבים לרבי, מעיר לו הרבי במכתב שלאחר מכן: "לאחר הפסק הכי ארוך"<REF>[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15947&hilite=9f3695d7-608f-4cd8-8dd9-5da4a1ae1951&st=%D7%9E%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%9C%D7%A2%D7%9F&pgnum=152 אגרות קודש חלק כ' (תשכא) עמ' קל"ט]</REF>.
| |
| | |
| כשהאדמו"ר מסקולען נאסר ב[[רומניה]] בגלל הפצת יהדות, שחרור יתומים וכו', טילפן הרבי במיוחד לרב [[אליעזר סילבר]] וביקש ממנו לנסוע לוושינגטון כדי לפעול לשחרורו. הוא ענה לרבי שכבר רבים התעסקו בזה; אגודת הרבנים, אגודת ישראל ועוד ארגונים, אך לא עלה בידם לשחרר את האדמו"ר ובודאי שגם הוא לא יוכל להועיל בזה. אך מכיון שהרבי מבקש יעשה זאת. ב[[יום שני]] נסע לוושינגטון, וממש בדרך פלא פגש פקיד בכיר שהכיר אותו מסינסנטי, וביקש ממנו שיעזור לו בזה. הוא כתב מיד ל"סטייט דפארטמנט" וביקש שידאגו לשחרור האדמו"ר מסקולען ברומניה. ברגע שה"סטייט דפארטמענט" קיבל את המכתב, שלחו מיד מכתב לשגרירות רומניה בארצות הברית בענין האדמו"ר הכלוא. בדיוק באותו זמן ביקשה ממשלת רומניה מממשלת ארה"ב שברצונה למנות שגריר רומני חדש בארה"ב. כשקיבלה השגרירות הרומנית את המכתב של בקשת השחרור, חשבו שם שהתמנות השגריר החדש תלויה בשחרור הסקולענער, הם עשו מיד מה שעשו ותוך זמן קצר הסקולענער אכן שוחרר.
| |
| | |
| ==לקריאה נוספת==
| |
| *[[שלום דובער וולפא]], '''[[שמן ששון מחבריך (ספר)|שמן ששון מחבריך]]''', חלק ד' עמודים 67-75
| |
| | |
| == קישורים חיצונים ==
| |
| *[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4592&st=%D7%A2%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%92&pgnum=548&hilite=54334500-997c-4af3-b3b4-7db775b81fd4 תמליל מביקור האדמו"ר בניחום אבלים אצל הרבי]
| |
| *קשריו עם הרבי, גליון בית משיח 724 [http://chabad.info/bmnew/view.php?id=37 עמ' 33]
| |
| | |
| ==ספריו==
| |
| *'''קונטרס השבת''' - קיצור הלכות שבת ב[[לשון הקודש]] וב[[אידיש]].
| |
| *'''נועם אליעזר'''.
| |
| *'''קדושת אליעזר'''.
| |
| | |
| {{הערות שוליים}}
| |
| [[קטגוריה:אדמור"ים]]
| |