שרה אמנו: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "״" ב־""") |
מ (החלפת טקסט – "“" ב־""") |
||
שורה 12: | שורה 12: | ||
לשון | לשון | ||
התורה בפטירתה הוא: | התורה בפטירתה הוא: "ויהיו חיי שרה מאה שנה גו׳ שני חיי שרה". הרבי מקשה: בדרך כלל, כשנאמר סכום שני חיי אדם בתורה, לשון הכתוב היא "ויהיו | ||
ימי.. | ימי.. " או "(ימי) שני חיי גו׳", וא"כ גם כאן | ||
היה לו לומר | היה לו לומר "ויהיו ימי שרה" או "ויהיו שני שרה" - ומהו הלשון "ויהיו חיי שרה". | ||
הרבי מבאר, כי | הרבי מבאר, כי | ||
עיקר החידוש בכתוב זה הוא להודיע | עיקר החידוש בכתוב זה הוא להודיע | ||
שכל ימי שרה היו ממולאים בעבודת השם | שכל ימי שרה היו ממולאים בעבודת השם | ||
בתכלית השלימות, בלשון המדרש | בתכלית השלימות, בלשון המדרש "כשם | ||
שהן תמימים כך שנותם תמימים", ועד | שהן תמימים כך שנותם תמימים", ועד | ||
(כפרש"י) ש"כולן שוין לטובה", שמדת | (כפרש"י) ש"כולן שוין לטובה", שמדת | ||
שורה 26: | שורה 26: | ||
בענין זה ישנו דבר תמוה, כיצד | בענין זה ישנו דבר תמוה, כיצד | ||
אפשר לומר שכל קכ"ז השנים של שרה | אפשר לומר שכל קכ"ז השנים של שרה | ||
היו | היו "שויו לטובה"? הרי מובן, שאין להשוות | ||
את מעמדה ומצבה בהיותה באור | את מעמדה ומצבה בהיותה באור | ||
כשדים, וכן בחרן, לגבי מעמדה ומצבה | כשדים, וכן בחרן, לגבי מעמדה ומצבה | ||
לאחרי שבאה | לאחרי שבאה "אל הארץ אשר אראך", ולאידך - בקכ"ז שנה אלו נכלל גם הזמן שהיתה בבית פרעה וכן בבית אבימלך וכו׳. | ||
הרבי מבאר כי התירוץ פשוט, | הרבי מבאר כי התירוץ פשוט, ש"חיי שרה" פירושו - הענינים שבהם חייתה שרה, ו"חיי שרה" היו "שוין לטובה", במשך כל שנותיה שהרי מובן, שהמשמעות האמיתית של "חיי שרה" לא היו חיי הגוף שלה (אכילה | ||
ושינה וכיו"ב), שהרי דלא בענינים אלו "חייתה" שרה אמנו. ופשיטא, כאשר היתה בבית | ושינה וכיו"ב), שהרי דלא בענינים אלו "חייתה" שרה אמנו. ופשיטא, כאשר היתה בבית | ||
פרעה או בבית אבימלך, הרי הצד הבלתי רצוי שבזה לא הי׳ חלק מ"חיי שרה" [שהרי אדרבה, היותה סגורה בבית פרעה ובית אבימלך גרם לה צער גדול]. | פרעה או בבית אבימלך, הרי הצד הבלתי רצוי שבזה לא הי׳ חלק מ"חיי שרה" [שהרי אדרבה, היותה סגורה בבית פרעה ובית אבימלך גרם לה צער גדול]. | ||
"חיי שרה" הם החיים הרוחניים | |||
שלה, החל מג׳ המצוות המיוחדות לנשי ישראל, כמובא בפרש"י - | שלה, החל מג׳ המצוות המיוחדות לנשי ישראל, כמובא בפרש"י - "נר דלוק מערב שבת לערב שבת, וברכה מצויה בעיסה, וענן קשור על האהל" (כמבואר במפרשים" שהם כנגד שלושת המצוות דהדלקת נר שבת, חלה ונדה). וחיים אלו היו "שוין לטובה" כל רגע ורגע בהיותה עלי אדמות וזוהי ההדגשה ויהיו חיי שרה גו׳" - דאף שימי ושני שרה, כללו הרבה חילוקים ושינויים במעמדה ומצבה, אבל "חיי שרה" היו באופן שוה במשך כל ימי חייה, "כולן שווין לטובה | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:אישים בתנ"ך]] | [[קטגוריה:אישים בתנ"ך]] |
גרסה מ־17:03, 13 במרץ 2014
שרה אימנו היא הראשונה מבין ארבעת האמהות, אשתו של אברהם אבינו ואמו של יצחק אבינו.
נולדה בשנת אלף תתקנ"ח לבריאת העולם הייתה אשתו של אברהם אבינו ואמו של יצחק.
בהיותה בחרן עסקה בקירוב ליהדות.
המדרש מספר שבזכות שרה הייתה ברכה בעיסה, לא מש ענן מעל לאהלה, ולא נכבה הנר. כשנפטרה פסקו הניסים האלה, אך כשיצחק נשא את רבקה חזרו הניסים.
לפי המדרש נפטרה בגלל שהשטן אמר לה בהפתעה שאברהם לא שחט לבסוף את יצחק, אלא עקדת יצחק הייתה נסיון בלבד. נפטרה בשנת ב' אלפים פ"ה לבריאת העולם.
מציגו אצל שרה אמנו, שאצלה היה "נר דלוק מערב שבת לערב שבת". הרבי מסביר כי המשמעות של הדבר הוא, שאור הנר ככל ימי השבוע ("מערב שבת לערב שבת") קשור ונלקח מהאור דנרות שבת קודש.[1]
לשון התורה בפטירתה הוא: "ויהיו חיי שרה מאה שנה גו׳ שני חיי שרה". הרבי מקשה: בדרך כלל, כשנאמר סכום שני חיי אדם בתורה, לשון הכתוב היא "ויהיו ימי.. " או "(ימי) שני חיי גו׳", וא"כ גם כאן היה לו לומר "ויהיו ימי שרה" או "ויהיו שני שרה" - ומהו הלשון "ויהיו חיי שרה".
הרבי מבאר, כי עיקר החידוש בכתוב זה הוא להודיע שכל ימי שרה היו ממולאים בעבודת השם בתכלית השלימות, בלשון המדרש "כשם שהן תמימים כך שנותם תמימים", ועד (כפרש"י) ש"כולן שוין לטובה", שמדת ה"טוב" של כל שנותי׳ היתה באופן שווה.
בענין זה ישנו דבר תמוה, כיצד אפשר לומר שכל קכ"ז השנים של שרה היו "שויו לטובה"? הרי מובן, שאין להשוות את מעמדה ומצבה בהיותה באור כשדים, וכן בחרן, לגבי מעמדה ומצבה לאחרי שבאה "אל הארץ אשר אראך", ולאידך - בקכ"ז שנה אלו נכלל גם הזמן שהיתה בבית פרעה וכן בבית אבימלך וכו׳.
הרבי מבאר כי התירוץ פשוט, ש"חיי שרה" פירושו - הענינים שבהם חייתה שרה, ו"חיי שרה" היו "שוין לטובה", במשך כל שנותיה שהרי מובן, שהמשמעות האמיתית של "חיי שרה" לא היו חיי הגוף שלה (אכילה ושינה וכיו"ב), שהרי דלא בענינים אלו "חייתה" שרה אמנו. ופשיטא, כאשר היתה בבית פרעה או בבית אבימלך, הרי הצד הבלתי רצוי שבזה לא הי׳ חלק מ"חיי שרה" [שהרי אדרבה, היותה סגורה בבית פרעה ובית אבימלך גרם לה צער גדול].
"חיי שרה" הם החיים הרוחניים שלה, החל מג׳ המצוות המיוחדות לנשי ישראל, כמובא בפרש"י - "נר דלוק מערב שבת לערב שבת, וברכה מצויה בעיסה, וענן קשור על האהל" (כמבואר במפרשים" שהם כנגד שלושת המצוות דהדלקת נר שבת, חלה ונדה). וחיים אלו היו "שוין לטובה" כל רגע ורגע בהיותה עלי אדמות וזוהי ההדגשה ויהיו חיי שרה גו׳" - דאף שימי ושני שרה, כללו הרבה חילוקים ושינויים במעמדה ומצבה, אבל "חיי שרה" היו באופן שוה במשך כל ימי חייה, "כולן שווין לטובה
הערות שוליים
- ↑ התוועדויות תשמ"ג עמ' g עמ' 701..