עריכת הדף "תקיעת שופר"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:תקיעת שופר 770.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[הרבי]] מאזין לתקיעת שופר ב[[זאל הקטן]] של [[770]] | [[קובץ:תקיעת שופר 770.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[הרבי]] מאזין לתקיעת שופר ב[[זאל הקטן]] של [[770]]]] | ||
[[קובץ:שירה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|איור של [[תקיעת שופר|תקיעות]] ב[[ראש השנה]] ב[[בית המקדש]] כששתי [[חצוצרות המקדש|חצוצורות]] מהצדדים]] | [[קובץ:שירה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|איור של [[תקיעת שופר|תקיעות]] ב[[ראש השנה]] ב[[בית המקדש]] כששתי [[חצוצרות המקדש|חצוצורות]] מהצדדים]] | ||
'''תְּקִיעַת שׁוֹפָר''' היא [[מצוות עשה]] מן התורה, לתקוע בשופר ביום [[ראש השנה]]. יום זה מכונה בתורה "יום תרועה"{{הערה|פינחס כט, א.}} ו"זכרון תרועה"{{הערה|אמור כג, כד.}}, ו[[חז"ל]] למדו מכך שיש מצווה להריע בשופר בראש השנה. בראש השנה תוקעים בסך הכל מאה קולות הכוללים "תקיעה", "שברים" ו"תרועה" בסדרים שונים. כיום נהוג לתקוע בשופר גם ב[[חודש אלול]]. | '''תְּקִיעַת שׁוֹפָר''' היא [[מצוות עשה]] מן התורה, לתקוע בשופר ביום [[ראש השנה]]. יום זה מכונה בתורה "יום תרועה"{{הערה|פינחס כט, א.}} ו"זכרון תרועה"{{הערה|אמור כג, כד.}}, ו[[חז"ל]] למדו מכך שיש מצווה להריע בשופר בראש השנה. בראש השנה תוקעים בסך הכל מאה קולות הכוללים "תקיעה", "שברים" ו"תרועה" בסדרים שונים. כיום נהוג לתקוע בשופר גם ב[[חודש אלול]]. | ||
שורה 90: | שורה 89: | ||
==בחסידות== | ==בחסידות== | ||
ענין | ענין תקיעה הוא קול פשוט היוצא מהבל הלב מפנימיותו. קול זה הוא צעקת הלב, הגבוה הרבה יותר מן ה[[חכמה]] שהיא מקור ה[[דיבור]]. שענין ה[[צעקה]] של חיצוניות הלב הוא אהבה לה' הנולדת מן ה[[התבוננות]] בהתהוות העולמות מאין ליש, והיא בחינת העבודה של ה[[מלאכים]]. ואהבה זו היא בחיצוניות הלב ולכן מתלבשת בבחינת התחלקות של תיבות ואותיות. אבל ה[[צעקה]] מפנימיות הלב מבחינת "אני הוי"ה לא שיניתי", שכל העולמות אינם תופסים כלל מקום אצלו. ואהבה זו של פנימיות הלב היא שלא על פי טעם ודעת, ואינה נתפשת בהתחלקות, והיא בחינת תקיעת השופר. | ||
שופר נעשה מקרן של [[בהמה]] דווקא, ששרשה הוא גבוה למעלה למעלה ממדרגות [[אדם]] אלא שנפלה מטה מטה. ועל ידי תקיעת השופר נמשכים [[י"ג מידות הרחמים]], וזה אפשר על ידי קול השופר דווקא, ולא קול אדם. | שופר נעשה מקרן של [[בהמה]] דווקא, ששרשה הוא גבוה למעלה למעלה ממדרגות [[אדם]] אלא שנפלה מטה מטה. ועל ידי תקיעת השופר נמשכים [[י"ג מידות הרחמים]], וזה אפשר על ידי קול השופר דווקא, ולא קול אדם. | ||
שורה 97: | שורה 96: | ||
זה הוא הטעם שהשופר תוקעין אותו מפיו הקצר והקול יוצא ומתרחב ויוצא בסופו במקום הרחב. כנאמר "מן המצר קראתי יה ענני במרחב י-ה", פירוש מן המצר מקום צר שאינו מושג ולית מחשבה תפיסא ביה שהוא למעלה מכל ההשגות, והוא ענין שופר שפרו מעשיכם ממשיך תענוג. אבל בעצמו הוא קול פשוט מקור התענוגים, "כי עמך מקור חיים" כתיב, בחינת עמך בטל ונכלל באוא"ס ב"ה ממש, ומשם "קראתי י-ה" יו"ד עלאה בחינת [[חכמה]] וה' עלאה [[בינ]]ה היא רחובות הנהר הרחבת הדעת בהתבוננות כו'.{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaz/toraor/16/74b&search=%D7%A9%D7%95%D7%A4%D7%A8 תורה אור יתרו עד, ב]}}. | זה הוא הטעם שהשופר תוקעין אותו מפיו הקצר והקול יוצא ומתרחב ויוצא בסופו במקום הרחב. כנאמר "מן המצר קראתי יה ענני במרחב י-ה", פירוש מן המצר מקום צר שאינו מושג ולית מחשבה תפיסא ביה שהוא למעלה מכל ההשגות, והוא ענין שופר שפרו מעשיכם ממשיך תענוג. אבל בעצמו הוא קול פשוט מקור התענוגים, "כי עמך מקור חיים" כתיב, בחינת עמך בטל ונכלל באוא"ס ב"ה ממש, ומשם "קראתי י-ה" יו"ד עלאה בחינת [[חכמה]] וה' עלאה [[בינ]]ה היא רחובות הנהר הרחבת הדעת בהתבוננות כו'.{{הערה|1=[http://www.chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaz/toraor/16/74b&search=%D7%A9%D7%95%D7%A4%D7%A8 תורה אור יתרו עד, ב]}}. | ||
===בעבודת האדם=== | ===בעבודת האדם=== | ||
שורה 117: | שורה 114: | ||
==תקיעת שופר בראש השנה שחל בשבת== | ==תקיעת שופר בראש השנה שחל בשבת== | ||
ב[[ראש השנה]] שחל ב[[שבת]] | ב[[ראש השנה]] שחל ב[[שבת]] אין תוקעים בשופר, למעט ב[[בית המקדש]]. בגמרא, מסביר [[רבה]] את הטעם לכך, שחכמים גזרו שלא לתקוע בגלל החשש שיטלטלו את השופר ברשות הרבים להתלמד בו, ויעברו על [[מלאכת הוצאה]]{{הערה|ראש השנה כט, ב.}}. גזירה זו נקראת על שמו: "גזירה דרבה". | ||
[[הרבי]] מדייק מלשון [[אדמו"ר הזקן]] ב[[שולחן ערוך (אדמו"ר הזקן)|שולחן ערוך]]{{הערה|אורח חיים סימן תקפח סעיף ד.}}, שלשיטתו, הטעם לדחיית התקיעה בשבת אינו '''רק''' בגלל גזירה דרבה, אלא בעיקר בגלל שהתקיעה היא "עובדין דחול", ולכן בצירוף גזירה דרבה ניתן לדחותה{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/ig/2/295.htm אגרות קודש חלק ב, אגרת רצה]. [https://chabadlibrary.org/books/admur/ig/2/308.htm אגרת שח]. וראה גם [https://chabadlibrary.org/books/admur/ig/9/2825.htm חלק ט, אגרת ב'תתכה].}}. | |||
כשדיבר על תקיעת שופר בראש השנה שחל בשבת תיכף ומיד ב[[ביאת המשיח]], כשיבנה [[בית המקדש השלישי]] - לפעמים אמר הרבי שנתקע דוקא בבית המקדש{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/14/29/265.htm שיחת כ' מנחם אב תשט"ו].}}, ולפעמים - שאז נתקע גם בשאר המקומות, כיון שבביאת המשיח יתבטלו הגזירות{{הערה|ד"ה יו"ט של ר"ה תשמ"ג בסופו.}}. | |||
===בחסידות=== | ===בחסידות=== | ||
שורה 149: | שורה 144: | ||
===אצל הרבי=== | ===אצל הרבי=== | ||
בראש השנה [[תשי"א]], את ה"למנצח" והפסוקים אמר הרב [[שמואל לוויטין]], הבעל תוקע היה הרב [[משה דובער ריבקין]]. במוסף תקע הרב [[מענדל טננבוים]]. בראש השנה [[תשי"ב]], הייתה הפעם הראשונה שהרבי אמר את המזמור " | בראש השנה [[תשי"א]], את ה"למנצח" והפסוקים אמר הרב [[שמואל לוויטין]], הבעל תוקע היה הרב [[משה דובער ריבקין]]. במוסף תקע הרב [[מענדל טננבוים]]. בראש השנה [[תשי"ב]], הייתה הפעם הראשונה שהרבי אמר את המזמור "למנצח" ואת הפסוקים שלפני התקיעות. אחרי כן רמז לר' מענדל טעננבוים לומר את הברכות, וכשסירב - אמרן הרבי בעצמו. ר' מענדל תקע, והרבי היה "המקריא" והורה לו באצבעו. אחר התקיעות אמר הרבי את הפסוקים "אשרי העם" וגו'. בראש השנה [[תשי"ג]] הוסיף הרבי ותקע בעצמו את התקיעה הראשונה, ואחר כך מסר לבעל תוקע הנ"ל שיגמור את התקיעות. | ||
משנת [[ | משנת [[תשי"ד]] עד [[תשנ"ב]] תקע הרבי בעצמו את כל התקיעות דמיושב{{הערה|על פי ספר [[ימי בראשית]], עמ' 248.}}. | ||
בראש השנה תשי"ב הרבי אחז באצבעו על הסידור כמו מקריא. בתקופה מאוחרת יותר, היה רבי [[שמואל לוויטין]] המקריא, ואחר פטירתו (בי"א [[אלול]] [[תשל"ד]]), תקע הרבי כמה שנים ללא מקריא. ביום השני של ראש השנה [[תשל"ט]] רמז הרבי לר' [[מענדל טננבוים]] שיגש ויקריא, והקריא עד שנת [[תשנ"ב]]. בשנים שהרבי תקע ללא מקריא, נהג לעיתים להורות לעצמו ביד שמאלו, והחזיק את השופר רק בימינו. | בראש השנה תשי"ב הרבי אחז באצבעו על הסידור כמו מקריא. בתקופה מאוחרת יותר, היה רבי [[שמואל לוויטין]] המקריא, ואחר פטירתו (בי"א [[אלול]] [[תשל"ד]]), תקע הרבי כמה שנים ללא מקריא. ביום השני של ראש השנה [[תשל"ט]] רמז הרבי לר' [[מענדל טננבוים]] שיגש ויקריא, והקריא עד שנת [[תשנ"ב]]. בשנים שהרבי תקע ללא מקריא, נהג לעיתים להורות לעצמו ביד שמאלו, והחזיק את השופר רק בימינו{{מקור}}. | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*'''יודעי תרועה''', שיחה עם הבעל תוקע הותיק הרב [[יהושע משה יוסף הלפרין]], [[שבועון כפר חב"ד]] גליון 1876 עמוד 44 {{*}} גליון 1924 עמוד 53 | *'''יודעי תרועה''', שיחה עם הבעל תוקע הותיק הרב [[יהושע משה יוסף הלפרין]], [[שבועון כפר חב"ד]] גליון 1876 עמוד 44 {{*}} גליון 1924 עמוד 53 | ||
==קישורים חיצונים== | ==קישורים חיצונים== | ||
*'''[http://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/1953270#utm_medium=email&utm_source=93_subscription_he&utm_campaign=he&utm_content=content 6 דברים שלא ידעתם על השופר]''' {{*}} '''[http://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3792386#utm_medium=email&utm_source=93_subscription_he&utm_campaign=he&utm_content=content תקיעה, שברים, תרועה: מה ההבדל ביניהם, ומדוע תוקעים אותם בראש השנה?]''' {{בית חבד}} | *'''[http://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/1953270#utm_medium=email&utm_source=93_subscription_he&utm_campaign=he&utm_content=content 6 דברים שלא ידעתם על השופר]''' {{*}} '''[http://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3792386#utm_medium=email&utm_source=93_subscription_he&utm_campaign=he&utm_content=content תקיעה, שברים, תרועה: מה ההבדל ביניהם, ומדוע תוקעים אותם בראש השנה?]''' {{בית חבד}} | ||
*'''[https://toratchabad.com/%D7%91%D7%93%D7%A8%D7%9B%D7%99-%D7%94%D7%A2%D7%91%D7%95%D7%93%D7%94-%D7%9C%D7%A9%D7%9E%D7%95%D7%A2-%D7%A7%D7%95%D7%9C-%D7%A9%D7%95%D7%A4%D7%A8 לשמוע קול שופר]''', קטעים ממאמרי אדמו"ר הריי"צ על עבודת תקיעת השופר, באתר [[תורת חב"ד לבני הישיבות]] | *'''[https://toratchabad.com/%D7%91%D7%93%D7%A8%D7%9B%D7%99-%D7%94%D7%A2%D7%91%D7%95%D7%93%D7%94-%D7%9C%D7%A9%D7%9E%D7%95%D7%A2-%D7%A7%D7%95%D7%9C-%D7%A9%D7%95%D7%A4%D7%A8 לשמוע קול שופר]''', קטעים ממאמרי אדמו"ר הריי"צ על עבודת תקיעת השופר, באתר [[תורת חב"ד לבני הישיבות]] | ||
*'''[http://www.col.org.il/files/0.85089848984_9918211.pdf יודעי תרועה]''' סקירת מעמדי התקיעות במחיצת הרבי {{PDF}} בתוך קובץ בהוצאת [[ועד תלמידי התמימים העולמי]], תשרי תשע"ו | *'''[http://www.col.org.il/files/0.85089848984_9918211.pdf יודעי תרועה]''' סקירת מעמדי התקיעות במחיצת הרבי {{PDF}} בתוך קובץ בהוצאת [[ועד תלמידי התמימים העולמי]], תשרי תשע"ו | ||
*'''[http://shturem.net/index.php?section=news&id=75135 מיוחד לשטורעם ■ שופרות הרבי נחשפים''']{{שטורעם}} | *'''[http://shturem.net/index.php?section=news&id=75135 מיוחד לשטורעם ■ שופרות הרבי נחשפים''']{{שטורעם}} | ||
*הרב | *הרב איסר שפרינגער, '''[https://chabad.info/wp-content/uploads/2017/09/20-09-2017-14-37-25-%D7%94%D7%AA%D7%9E%D7%99%D7%9D-%D7%AA%D7%A9%D7%A8%D7%99-%D7%94%D7%AA%D7%A9%D7%A2%D7%97.pdf תקעו בחודש שופר]''', מוסף התמים לשבועון בית משיח תשרי תשע"ח | ||
*הרב | *הרב מרדכי שמואל אשכנזי, '''[https://col.org.il/news/49704 מה עומד מאחורי מנהג חב"ד ב'שברים'?]''' {{COL}} | ||
*הרב | *הרב יצחק גינזבורג, '''[https://www.toratchabad.com/%D7%A8%D7%90%D7%A9-%D7%94%D7%A9%D7%A0%D7%94-%D7%A6%D7%A2%D7%A7%D7%94-%D7%90%D7%A0%D7%97%D7%94-%D7%91%D7%9B%D7%99%D7%94-%D7%A7%D7%A8%D7%99%D7%90%D7%94 ראש השנה - צעקה, אנחה. בכיה, קריאה]''' {{מעיינותיך}} | ||
שורה 173: | שורה 165: | ||
*{{קישור שטורעם|90794|news|שיעור מיוחד: תקיעת שופר לפי מנהג חב"ד ■ וידאו|מערכת שטורעם}} | *{{קישור שטורעם|90794|news|שיעור מיוחד: תקיעת שופר לפי מנהג חב"ד ■ וידאו|מערכת שטורעם}} | ||
*[https://chabad.info/video/beis-medrash-video/lecture/619493/ הרב מ"מ גרונר מספר על התקיעות עם הרבי חלק א'] {{*}} [https://chabad.info/video/beis-medrash-video/lecture/619183/ חלק ב'] {{וידפו}} | *[https://chabad.info/video/beis-medrash-video/lecture/619493/ הרב מ"מ גרונר מספר על התקיעות עם הרבי חלק א'] {{*}} [https://chabad.info/video/beis-medrash-video/lecture/619183/ חלק ב'] {{וידפו}} | ||
*הרב איסר שפרינגער, '''[https://vod.smslarav.co.il/lecture/61015f0ec7d5700274ac79f4 השתלשלות תקיעות השופר]''' {{וידאו}}{{מדיה הלכה}} | *הרב איסר שפרינגער, '''[https://vod.smslarav.co.il/lecture/61015f0ec7d5700274ac79f4 השתלשלות תקיעות השופר]''' {{וידאו}}{{מדיה הלכה}} | ||
*[http://chabad.info/newvideo/video.php?id=2557 נשיא האיחוד האירופאי, מר ג'רי בוזק, תוקע בשופר ([[אלול]] תשע"א)]{{וידאו}} | *[http://chabad.info/newvideo/video.php?id=2557 נשיא האיחוד האירופאי, מר ג'רי בוזק, תוקע בשופר ([[אלול]] תשע"א)]{{וידאו}} | ||
*'''[http://chabad.info/video/rebbe/%D7%9E%D7%AA%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%9D-%D7%99%D7%95%D7%9D-%D7%99%D7%95%D7%9D/%D7%9B%D7%99%D7%A6%D7%93-%D7%94%D7%92%D7%99%D7%91-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99-%D7%9C%D7%99%D7%94%D7%95%D7%93%D7%99-%D7%A9%D7%94%D7%A2%D7%A0%D7%99%D7%A7-%D7%9C%D7%95-%D7%A9%D7%95%D7%A4%D7%A8/ כיצד הגיב הרבי ליהודי שהעניק לו שופר?]''' {{וידפו|}} | *'''[http://chabad.info/video/rebbe/%D7%9E%D7%AA%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%9D-%D7%99%D7%95%D7%9D-%D7%99%D7%95%D7%9D/%D7%9B%D7%99%D7%A6%D7%93-%D7%94%D7%92%D7%99%D7%91-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99-%D7%9C%D7%99%D7%94%D7%95%D7%93%D7%99-%D7%A9%D7%94%D7%A2%D7%A0%D7%99%D7%A7-%D7%9C%D7%95-%D7%A9%D7%95%D7%A4%D7%A8/ כיצד הגיב הרבי ליהודי שהעניק לו שופר?]''' {{וידפו|}} | ||
*[http://old2.ih.www.old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=48168 תקיעת שופר להתלמד]{{וידאו}} | *[http://old2.ih.www.old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=48168 תקיעת שופר להתלמד]{{וידאו}} | ||
{{הלכה}} | {{הלכה}} | ||
{{מצוות}} | {{מצוות}} |