עריכת הדף "
שבת אסרו חג פסח
"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
[[קובץ:ערב ששפ שחל בועשק.jpg|ממוזער|250px|הדרכה הלכתית מטעם [[מכון הלכה חב"ד]] לקביעות של [[שביעי של פסח]] שחל בערב שבת, לבני ארץ ישראל]] '''[[שבת]] [[אסרו חג]] פסח''' היא שבת שחלה בצמוד מייד לאחר [[חג הפסח]] ב[[ארץ ישראל]]. קביעות זו יוצרת שאלות הלכתיות בנוגע לדיני ה[[חמץ]] והשימוש בו לאחר שהסתיים החג, אך לפני שהחמץ נקנה בחזרה מהגוי, וכן יוצרת הבדלים ב[[קריאת התורה]] בין בני חו"ל לבני ארץ ישראל, כיון שבחו"ל החג נמשך יומיים ובשבת זו קוראים את קריאת [[אחרון של פסח]]. נידון נוסף הוא זמן עריכת [[סעודת משיח]] בקביעות כזו. בקהילות ישראל נהוג לערוך בקביעות כזו בערב חג [[עירוב תבשילין]] על מנת לאפשר בישול ביום טוב גם עבור השבת. ==מעלת הקביעות== קביעות זו היא המעולה ביותר, כאשר [[ספירת העומר]] מתחילה באחד בשבת, וכל שבוע של ימי הספירה מתחיל ביום ראשון ומסתיים ביום השבת{{הערה|פסיקתא דרב כהנא ח, א: "תני ר' חייה שבע שבתות תמימות תהיינה (ויקרא כג:טו), אימתי הן תמימות, בזמן שאין ישוע ושכניה ביניהם".}}. מלבד המופיע בדברי חז"ל על מעלת קביעות זו, ביאר הרבי מספר פעמים את מעלת הקביעות על פי פנימיות הענינים{{הערה|1=[https://drive.google.com/file/d/1yPbn1FBF5L_ChlhCI4qI5ZB_ONLnJMky/view לקוטי שיחות חלק י"ב שיחה ראשונה לפרשת אמור, ועוד].}}, וכן הוסיף והדגיש את המעלה שימי [[חול המועד]] רצופים בלי שיש שבת המפסיקה ביניהם, וימים אלו - שהם הימים היחידים בשנה שמוקדשים ללימוד תורה בלבד בלי היתר של עיסוק בפרנסה או בעונג שבת ויום טוב, רצופים ומאפשרים הוספה מיוחדת בלימוד התורה{{הערה|התוועדות שבת הגדול תשל"א. לקוטי שיחות ח"ז עמ' 266.}}. בנוסף, ב[[שנה מעוברת|שנה שאינה מעוברת]] יוצרת קביעות כזו מצב של [[שמיני שמונה שמינה]] בו יש סגולה מיוחדת (ראו להלן). ==שימוש בחמץ וקטניות== אף שבשבת זו אין כבר את איסור אכילת חמץ, אך בספרות ההלכה ישנה מחלוקת גדולה בין הרבנים ופוסקי ההלכה האם ניתן להתיר ולאכול בשבת זו מאכלי חמץ ומאכלי קטניות ושאר דברים שהחמירו שלא לאוכלם בפסח, כשעיקר הדיון נסוב סביב 2 סוגיות עיקריות: *'''מוקצה:''' כיון שבשעת בין השמשות היה אסור לגעת בחמץ, ואף במיני הקטניות וכדומה שנוהגים לפרוש מהם בחג הפסח - האדם הקצה אותם מדעתו, וממילא כל מה שהוקצה בבין השמשות הוקצה לכל משך השבת. לפועל, יש מרבני חב"ד שהתירו דווקא בחמץ גמור{{הערה|דוגמת הרב [[לוי ביסטריצקי]] והרב [[מרדכי שמואל אשכנזי]], על סמך פסק אדמו"ר הזקן בסימן שי, ג - שאצל נכרי אין דין מורצה, והחמץ הגמור היה ברשותו של הנכרי.}}, ויש שהתירו דווקא במיני קטניות ושאר דברים שאינם אסורים אלא מצד המנהג וחומרא שאנו נוהגים להחמיר בפסח ולא מדין תורה{{הערה|רבני מכון הלכה חב"ד, וכן הרב [[בנימין כהן]], על סמך הדין של 'מוקצה מחמת יום שעבר'.}}. *'''שימוש בדבר שנמכר:''' כיון שמיני אוכל אלו נמכרו לנכרי, עלול השימוש בדבר להיות כרוך בגזל הגוי שאסור, וכן לפגוע בכללות המכירה שאדם לא מתייחס אליה כדבר אמיתי ומוחלט ומשתמש כרצונו לפני שרוכשים חזרה את החמץ מהגוי. לפועל, נהוג להתיר זאת ולהוסיף תנאי בשטר המכירה שאם ישתמשו בחמץ של הנכרי לפני שירכשו ממנו חזרה, הוא לא יקפיד, וישלמו לו את מה שהשתמשו. *'''זהירות מנגיעה בכלי הפסח:''' שימוש במיני חמץ ואפילו בדברים שהקפידו עליהם לאורך כל החג לפני שהספיקו להכניס את כלי החמץ, עלולה לגרום שהאוכל יגע בכלים. נוסף לכך, על יסוד דברי הרבי שהתייחס למעלה שבקביעות זו{{הערה|1=שיחת אחרון של פסח תשנ"א, בתחילתה: "" :מהמעלות המיוחדות דחג הפסח בקביעות שנה זו, בנוגע לימי השבוע – שהתחלתו (יום ראשון דפסח), וסיומו (יום אחרון של פסח – בחוץ לארץ, ובארץ ישראל – אסרו חג) ביום השבת". ובהערה שם: "ולהעיר שכשחל בשבת אין בו חמץ כלל, והסעודות דשבת הם באכילת מצה דוקא, שבזה ניכר יותר ההמשך והשייכות לחג הפסח".}}, יש חסידים המקפידים שלא להשתמש בחמץ כלל בשבת זו, על אף ההיתרים שניתן למצוא לכך{{הערה|ראו גם הנלקט בזה בספר 'פסח שחל בשבת' עמוד קצז. וכן מופיע במדור הלכות ומנהגי חב"ד בגליון התקשרות ערב חג הפסח תשפ"ב. וראו גם [https://chabad.info/wp-content/uploads/2022/04/14-04-2022-16-30-56-בית-ההוראה-15-E.pdf גליון 'מבית ההוראה' ניסן תשפ"ב עמוד 24 - 'זהירות מחמץ בשבת אסרו-חג פסח'].}}. עם זאת, המנהג הרווח הוא שלא להימנע מאכילת [[שרויה]]. ==ערב שבת== *'''[[עירוב תבשילין]]:''' כמו בכל ערב יום טוב הסמוך לשבת, במטרה לאפשר בישול ביום טוב גם עבור השבת. *'''דילוג על 'הודו':''' לפני תפילת מנחה אומרים רק 'פתח אליהו', כיון שהמזמור 'הודו' (מתקנת [[הבעל שם טוב]]) קשור עם ימות החול, ואין אומרים אותו כשערב שבת הוא חג או חול המועד. ==סעודת משיח== {{ערך מורחב|ערך=[[סעודת משיח]]}} קביעות זו שהינה ייחודית לבני ארץ ישראל, יוצרת התלבטות מהו הזמן המתאים ביותר לעריכת [[סעודת משיח]], כאשר מצד אחד הזמן של הסעודה כבכל שנה הוא בשביעי של פסח, ומצד שני אחד הטעמים של הסעודה הוא [[חיבור החג עם ימי החול]], והזמן המתאים ביותר לזה הוא בסיום ימי הקדושה, לקראת צאת השבת, ובפרט שדבר זה מאפשר לחבר קהלים רחבים לסעודה כפי הוראת ובקשת הרבי. הרבי עצמו התייחס לסוגיה והמליץ למצוא את האופן המתאים לערוך סעודה בערב שבת, ולהמשיך ולהוסיף 'כפליים לתושיה' גם ביום השבת עצמו{{הערה|התוועדויות תשמ"ח חלק ג' עמוד 76: ""כשחל שביעי של פסח ביום שישי ערב שבת קודש, יש למצוא אופן המתאים לערוך את "סעודת משיח" בערב שבת, ולהמשיך ולהוסיף – באופן של "כפליים לתושייה" – גם ביום השבת עצמו".}}. בסעודה הנערכת בערב שבת, כיון שהרבי עורר שלא יעשו [[פורס מפה ומקדש]] במקומות בהן עלול הדבר להביא לידי מכשול, יש להשתדל ולהקדים את הסעודת משיח ולקיים אותה קודם השעה העשירית{{הערה|בסביבות השעה 17:00.}}, וזאת על מנת שלא להתמלא מהסעודה דבר שיפגע באכילת סעודת שבת לתענוג{{הערה|שולחן ערוך אורח חיים רמט, ב: "ולאכול ולשתות בלי קביעת סעודה אפילו סעודה שרגיל בה בחול כל היום מותר להתחיל מן הדין אבל מצוה להמנע מלקבוע סעודה שנהג בה בחול מט' שעות ולמעלה".}}. ==קריאת התורה== בקביעות זו, נוצר הפרש בין הקריאות של בני ארץ ישראל ובני חוץ לארץ, כאשר בארץ ישראל ממשיכים כבר בשבת הסמוכה לחג הפסח בסדר הקריאות הרגיל, ואילו בחוץ לארץ קוראים בשבת זו את הקריאה של אחרון של פסח, ורק בשבת שלאחריה ממשיכים בסדר הקריאות הרגיל. בני חוץ לארץ שמגיעים בתקופה זו לארץ, צריכים להשתדל להשלים את הקריאה, על מנת שלא להחסיר מסדר הקריאות ולדלג, ונפוץ מאוד בריכוזים של שומרי תורה ומצוות לארגן מניין קריאה לבני חו"ל שחזרו לארץ, כשבמניינים אלו קוראים 2 פרשיות כדי להשוות את הקריאות שלהם עם הקריאות של בני ארץ ישראל. לעומת זאת לבן ארץ ישראל שנוסע לחוץ לארץ אין בעיה זו. בשנה שאינה מעוברת נמשך מצב זה עד לפרשיות של [[פרשת בהר|בהר]] ו[[פרשת בחוקותי|בחוקותי]] כאשר בארץ ישראל קוראים אותן בנפרד, ואילו בחו"ל קוראים אותן כפרשות מחוברות ומשתווים בסדר הקריאות. בשנה מעוברת נמשך החילוק בין הקריאות של בני חו"ל ובני ארץ ישראל קרוב לשלשה חודשים עד לפרשיות [[פרשת מטות|מטות]]-[[פרשת מסעי|מסעי]], כאשר בארץ ישראל הן נקראות בנפרד, ואילו בני חו"ל קוראים אותן כפרשיות מחוברות{{הערה|1=[din.org.il/2019/05/24/%D7%97%D7%95%D7%A1%D7%A8-%D7%A1%D7%A0%D7%9B%D7%A8%D7%95%D7%9F-%D7%91%D7%99%D7%A0%D7%9C%D7%90%D7%95%D7%9E%D7%99-%D7%9C%D7%94%D7%AA%D7%9E%D7%95%D7%93%D7%93-%D7%A2%D7%9D-%D7%A4%D7%A2%D7%A8%D7%99%D7%9D/ חוסר סנכרון בינלאומי - איך להתמודד עם פערים בקריאת התורה], באתר 'דין'. וראו גם בגליון '[beinenu.com/sites/default/files/alonim/119_40_76_0.pdf וישמע משה]'.}}. ==שמיני שמונה שמינה== קביעות זו, יוצרת בחוץ לארץ - ב[[שנה מעוברת|שנה שאינה מעוברת]] - מצב בו קוראים את החלק הראשון של פרשת שמיני שמונה פעמים: #מנחה של שבת הגדול, פרשת צו (ח' ניסן) #שחרית של יום שני, שבוע חג הפסח (י' ניסן) #שחרית של יום חמישי, שבוע חג הפסח (י"ג ניסן) #מנחה של שבת חג הפסח (ט"ו ניסן) #מנחה של שבת אחרון-של-פסח (כ"ב ניסן) #שחרית של יום שני, שבוע פרשת שמיני (כ"ד ניסן) #שחרית של יום חמישי, שבוע פרשת שמיני (כ"ז ניסן) #שחרית של שבת פרשת שמיני (כ"ט ניסן) הרבי הביא מספר פעמים{{הערה|ראו לדוגמא בפתיחת שיחת שבת פרשת שמיני ה'תנש"א: "השבת סיימו בפעם השמינית לקרוא את פרשת שמיני השנה – כפי שהודגש כבר כמה פעמים בשבועות האחרונים, שהשנה קוראים את פרשת שמיני ("ויהי ביום השמיני") שמונה פעמים, שבזה יש מעלה – כפתגם הידוע: שמיני שמונה שמינה – שנה שקוראים בה (פרשת) שמיני, שמונה – פעמים, תהי' שמינה, שנה "שמינה" מלאה בגשמיות וברוחניות". וראו שם בהמשך השיחה שמבאר העניין בהרחבה. וראו גם ראה לקו"ש ח"ז ע' 297. ספר השיחות תשמ"ח ח"ב ע' 395. ע' 413 ואילך.}} את הפתגם המופיע בספרי חסידות פולין{{הערה|1=[http://forum.otzar.org/viewtopic.php?t=9099 פורום אוצר החכמה, מקורות לפתגם].}} על קביעות זו 'שמיני שמונה שמינה', כלומר שבשנה בה קוראים את פרשת שמיני שמונה פעמים, תהיה השנה 'שמינה' ומשובחת{{הערה|דורשי רשומות דרשו זאת גם על בני ארץ ישראל, הקוראים בקביעות זו את פרשת שמיני ביום ה'שמיני' של פסח.}}. ==פרקי אבות== {{ערך מורחב|ערך=לימוד פרקי אבות בשבתות הקיץ}} הבדל נוסף שיוצרת קביעות זו בין תושבי חו"ל ובני ארץ ישראל, היא אמירת [[פרקי אבות (מנהגים)|פרקי אבות]] בשבתות הקיץ, כאשר המנהג הוא לומר פרקי אבות בכל השבתות שבין פסח לחג השבועות{{הערה|ראו באבודרהם, תפילות הפסח: "ונוהגין בספרד לקרות מס' אבות ופרק קנין תורה בשבתות שבין פסח לשבועות בכל שבת פרק אחד".}}, ומנהגנו להמשיך ולומר בכל שבתות הקיץ{{הערה|כפי שמופיע בכלבו, אות מ. ועוד.}}, אך בקביעות כזו עלול להיווצר הבדל בין בני ארץ ישראל שיתחילו לומר מייד בשבת הראשונה שחלה אצלם בצמוד לאחר הפסח ואילו בני חו"ל יתחילו רק בשבת שלאחר מכן, כיון ששבת זו אצלם היא עדיין חלק מימי הפסח ואינה מהשבתות 'שבין פסח לשבועות'. במנהגי ישראל יש מספר שיטות כיצד להשוות את בני חו"ל ובני ארץ ישראל{{הערה|בספר התודעה מובא המנהג שבני ארץ ישראל מתחילים כרגיל מייד בשבת הראשונה, ובשבת השביעית שקודם חג השבועות קוראים פרק ממסכת דרך ארץ זוטא. ולאחר השבועות משתווים בני חו"ל ובני ארץ ישראל. אפשרות נוספת המובאת שם היא שגם בני חו"ל יתחילו לומר כבר בשבת של אחרון של פסח.}}, ובנוגע למנהג חב"ד ככל הנראה המנהג הנפוץ כפי שמובן מדברי הרבי הוא לקרוא בשבת הראשונה פרק א', ובשבת שלאחר מכן לחזור ולומר אותו שוב כמו בני חו"ל{{הערה|בלוח כולל-חב"ד נכתב שיש להתחיל רק בשבת השניה, כמו בני חו"ל. אך ראו לקוטי שיחות חי"ז עמ' 303, גליון התקשרות מ"ה בסופו. ספר השיחות תשמ"ט חלק ב' עמוד 485 שולי הגליון הראשון להערה 66, ביאורים לפרקי אבות מהדורה ראשונה עמוד 2, שיחת ש"פ ואתחנן תשמ"א, הנחה בלה"ק סכ"ו. וראו הנלקט ב[https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15836&pgnum=357 אוצר פרקי אבות (פרקי אבות עם שערי אבות) עמוד שסב].}}. ==קישורים חיצוניים== *'''[https://col.org.il/news/137992 הרב ירוסלבסקי: "יש להדר בכל הידורי פסח גם בשבת הקרובה"]''' {{COL}} {{חגים וזמנים}} {{פסח}} {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:שבתות מיוחדות]] [[קטגוריה:פסח]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:COL
(
עריכה
)
תבנית:Col
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:הפניה לערך מורחב
(
עריכה
)
תבנית:הפניה לערך מורחב/קוד
(
עריכה
)
תבנית:חגים וזמנים
(
עריכה
)
תבנית:ערך מורחב
(
עריכה
)
תבנית:פסח
(
עריכה
)
תבנית:שורה אחת
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)
תפריט ניווט
כלים אישיים
לא בחשבון
שיחה
תרומות
יצירת חשבון
כניסה לחשבון
מרחבי שם
ערך
שיחה
עברית
צפיות
קריאה
עריכה
עריכת קוד מקור
גרסאות קודמות
עוד
ניווט
עמוד ראשי
ברוכים הבאים
אולם דיונים
לוח מודעות
שינויים אחרונים
ערך אקראי
דיווח על טעות
עזרה
חב"דפדיה להורדה
צור קשר/תרומה
פורטלים
נשיאי חב"ד
ימי חב"ד
גאולה ומשיח
תורת החסידות
תורת הנגלה
ניגוני חב"ד
ספרות חב"ד
בית רבי
אישי חב"ד
הפצת המעיינות
קישורים
חב"ד אינפו
ארכיון גאולה ומשיח
כלים
דפים המקושרים לכאן
שינויים בדפים המקושרים
דפים מיוחדים
מידע על הדף