עריכת הדף "ספירת הגבורה"
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{ספירות}} | |||
'''ספירת הגבורה''' היא ה[[ספירה]] החמישית מבין [[עשר הספירות]]. ספירת זו היא השניה מבין ה[[מידות]], והיא ב[[קו השמאל]] במקביל ל[[ספירת החסד]] שב[[קו הימין]]. | '''ספירת הגבורה''' היא ה[[ספירה]] החמישית מבין [[עשר הספירות]]. ספירת זו היא השניה מבין ה[[מידות]], והיא ב[[קו השמאל]] במקביל ל[[ספירת החסד]] שב[[קו הימין]]. | ||
בניגוד לספירת ה[[חסד]], שענינה הוא ה[[אהבה]] וההשפעה במתינות בבחינת [[מים]], ענין ספירת הגבורה הוא ה[[יראה]], וההשפעה בתגבורת בבחינת [[אש]]. ומשום כך ספירת הגבורה היא בבחינת מידת הדין והצמצום, לעומת | בניגוד לספירת ה[[חסד]], שענינה הוא ה[[אהבה]] וההשפעה במתינות בבחינת [[מים]], ענין ספירת הגבורה הוא ה[[יראה]], וההשפעה בתגבורת בבחינת [[אש]]. ומשום כך ספירת הגבורה היא בבחינת מידת הדין והצמצום, לעומת מידת החסד של ספירת החסד. | ||
ספירת הגבורה היא מידתו של [[יצחק אבינו]], שעבד את בוראו בפחד ויראה, כמו שנאמר "ופחד יצחק". ומבואר שדווקא בחינת הגבורה ובחינת יצחק קשורה עם העניין של [[לעתיד לבא]]. | ספירת הגבורה היא מידתו של [[יצחק אבינו]], שעבד את בוראו בפחד ויראה, כמו שנאמר "ופחד יצחק". ומבואר שדווקא בחינת הגבורה ובחינת יצחק קשורה עם העניין של [[לעתיד לבא]]. | ||
==ענינה== | ==ענינה== | ||
ספירת הגבורה היא הספירה השניה מבין ה[[מידות]], ועומד היא במקביל לספירת ה[[חסד]]. אלא | ספירת הגבורה היא הספירה השניה מבין ה[[מידות]], ועומד היא במקביל לספירת ה[[חסד]]. אלא שספירת החסד היא ב[[קו הימין]] וספירת הגבורה היא ב[[קו המשמאל]]. משום כך ספירת הגבורה נקראת ב[[פתח אליהו]] בשם "דרועא שמאלא", בניגוד ל[[ספירת החסד]] שהיא "דרועא ימינא". שענין הידים הוא השפעה של המידות, אלא שהשפעה זו נחלקת לשני קוים: ישנה השפעה רבה שהיא בבחינת יד ימין, ויש השפעה אחרת שהיא בבחינת יד שמאל. | ||
והענין בספירות הוא | והענין בספירות הוא שספירת החסד הוא בבחינת מים, שהוא ירידה מגבוה לנמוך בהשפעה רבה, וספירת הגבורה היא מידת הדין, שהיא השפעה בצמצום. | ||
==בבחינת יראה== | ==בבחינת יראה== | ||
מידתו הפנימית של ספירת הגבורה היא מידת ה[[יראה]]. שענין היראה הוא בריחוק, לעומת מידת ה[[אהבה]] שהיא בבחינת קירוב. מידת היראה ב[[עבודת ה']] מיוחדת במצות [[יראת ה']]. | מידתו הפנימית של ספירת הגבורה היא מידת ה[[יראה]]. שענין היראה הוא בריחוק, לעומת מידת ה[[אהבה]]שהיא בבחינת קירוב. מידת היראה ב[[עבודת ה']] מיוחדת במצות [[יראת ה']]. | ||
==השפעה בתגבורת== | ==השפעה בתגבורת== | ||
אף כי מבואר כי ספירת הגבורה היא בבחינת מידת הדין והצמצום, הרי שבאופן פנימי ענינו הוא השפעה בתגבורת. | אף כי מבואר כי ספירת הגבורה היא בבחינת מידת הדין והצמצום, הרי שבאופן פנימי ענינו הוא השפעה בתגבורת. וכיוון שהשפעה זו היא בתגבורת צריכה היא לבוא דווקא בצמצום. | ||
==מידתו של יצחק== | ==מידתו של יצחק== | ||
העבודה בבחינת גבורה היא מידתו של [[יצחק אבינו]]. ששלושת ה[[אבות]] הם בבחינת [[מרכבה]] לספירות [[חג"ת]] של עולם האצילות, ויצחק שהוא השני מבין | העבודה בבחינת גבורה היא מידתו של [[יצחק אבינו]]. ששלושת ה[[אבות]] הם בבחינת [[מרכבה]] לספירות [[חג"ת]] של עולם האצילות, ויצחק שהוא השני מבין האבות היה מרכבה לספירת הגבורה. והענין הוא שהיה עובד את בוראתו בפחד ויראה, וזהו מה שנאמר "ופחד יצחק". | ||
==בעולמות== | |||
מקור ה[[גבורות]] בעולמות הוא [[גבורה דעתיק]], שהוא ספירת הגבורה של [[פרצוף]] [[עתיק יומין]]. גבורה דעתיק נקרית בשם [[בוצינא דקרדוניתא]] ובשם [[קו המידה]], שהיא שורש של כל הצמצומים בעולמות. | |||
מבואר ששם [[אלהי"ם]] הוא במידת ה[[גבורה]], שכאשר הקב"ה מתגלה בספירת הגבורה של [[עולם האצילות]] נקרא הוא בשם אלהי"ם. | |||
[[קטגוריה:ספירות]] | [[קטגוריה:ספירות]] | ||