33,627
עריכות
מ (שוחזר מעריכה של 188.64.45.243 (שיחה) לעריכה האחרונה של חיים נהר) |
|||
שורה 17: | שורה 17: | ||
הרב '''משה פיינשטיין''' היה נשיא אגודת הרבנים בארצות הברית ומגדולי הפוסקים. היה בקשר עם [[אדמו"ר שליט"א]] במאבקיו ל[[שלימות התורה]] והיו ביניהם דיונים תורניים. נולד ביום [[ז' באדר]] שנת [[תרנ"ה]] ונפטר ביום [[י"ג באדר]] שני שנת [[תשמ"ו]] ומנוחתו כבוד ב[[ירושלים]]. | הרב '''משה פיינשטיין''' היה נשיא אגודת הרבנים בארצות הברית ומגדולי הפוסקים. היה בקשר עם [[אדמו"ר שליט"א]] במאבקיו ל[[שלימות התורה]] והיו ביניהם דיונים תורניים. נולד ביום [[ז' באדר]] שנת [[תרנ"ה]] ונפטר ביום [[י"ג באדר]] שני שנת [[תשמ"ו]] ומנוחתו כבוד ב[[ירושלים]]. | ||
==ביוגרפיה== | |||
[[קובץ:הרבי ופיינשטיין.JPG|ימין|ממוזער|250px|[[הרבי]] (במרכז מאחור) והרב פיינשטיין (מימין) בחתונה]][[קובץ:הלויית הרב פיינשטיין.JPG|שמאל|ממוזער|250px|הלוויית הרב פיינשטיין ב[[ניו יורק]]]] | |||
הרב פיינשטיין נולד ביום [[ז' באדר]] שנת [[תרנ"ה]] בפלך אוזדה שליד מינסק לר' דוד פיינשטיין שהיה [[רב]] ומצאצאי משפחת [[הגאון מוילנא]]{{הערת שוליים|אביו היה נינו של רבי אברהם מווילנא, אחיו של הגר"א. על פי הקדמת הרב פיינשטיין לספרו "אגרות משה" חלק ח' ע' 5. בהמשך הקדמתו הוא כותב על אביו: {{ציטוטון|"הוא היה גאון עצום, צדיק חסיד ועניו. קשה למצוא דוגמתו במדות ובמעשים שכל כולם לשם שמים בלבד, כמו גם אהבתו את התורה ואת לומדיה, ואהבתו לכל יהודי מישראל."}}}}. אמו הייתה מגזע ה[[של"ה]]{{הערת שוליים|על אימו כתב הרב פיינשטיין {{ציטוטון|אין מי שידמה לה ב[[יראת שמים]] ואהבת התורה, כל ששאלה [[נפש]]ה היה שאנחנו נגדל ב[[תורה]].}}}}. | |||
בילדותו למד אצל אביו ובהיותו בגיל עשר כבר היה בקי בשלושת מסכתות ה[[גמרא]] העוסקים בדיני ממונות ([[בבא קמא]], [[בבא מציעא]] ו[[בבא בתרא]]). בהיותו פחות מגיל שלוש עשרה כבר החל ללמוד בישיבת "עץ החיים" שבסלוצק אצל הגאון ר' איסר זלמן מלצר. בשנת [[תר"ע]], בהיותו בן חמש עשרה, נסע יחד עם קבוצה מטובי הבחורים בישיבה, לייסד ישיבה בשקלוב בראשותו של ר' פסח פרוסקין (בעל "חידושי רבי פסח מקוברין"). כל ימיו החשיב הרב פיינשטיין את הרב פרוסקין לרבו המובהק. בהיותו בגיל שבע עשרה כבר היה בקי בכל ה[[ש"ס]] ובגיל תשע עשרה כבר היה בקי באופן מפליא בארבעת חלקי ה[[שולחן ערוך]] עם מפרשיהם. | |||
בשנת [[תרע"ו]] התמנה לרב בעיר מולדתו, אוזדה. לאחר [[מלחמת העולם הראשונה]] עסק רבות בהתרת עגונות שנותרו בעקבות המחלמה. בשנת [[תרפ"א]] התמנה כרב ואב-בית-דין בעיר לובאן ובתפקיד זה שימש עד שנת [[תרצ"ז]], בה הגיע ל[[ארצות הברית]]. זמן קצר לאחר הגיעו לארצות הברית הוצע לו משרת ראש הישיבה בישיבת "תפארת ירושלים" בניו יורק. הוא נענע להצעה ובתפקיד זה שימש במשך ארבעים ותשע שנים, עד לפטירתו. | |||
הרב פיינשטיין נחשב לפוסק מדרגה ראשונה ומגדולי ראשי הישיבות בתקופתו. גדלותו התורנית נודעה בעיקר בזכות תשובותיו ההלכתיות הרבות שרוכזו בספרו "אגרות משה". הוא היה נערץ על ידי הרבה גדולי ישראל ורבבות יהודים. ה[[אדמו"ר]] רבי [[שמחה בונים אלתר]] (ה"לב שמחה") מ[[גור]] התבטא עליו שהוא ה"[[חפץ חיים]]" של הדור. מכריו העידו עליו שהוא עבר כמאה וחמישים פעמים על ה"פרי מגדים" (אחד ממפרשי השולחן ערוך). חתנו, הרב טנדלר, העיד שבכל יום היה לומד שבעה דפי גמרא ובכך היה מסיים את כל הש"ס בכל שנה. כמו כן, היה לומד שני פרקי נ"ך ביום, [[פרשת השבוע]] עם פירוש ה[[רמב"ן]] וה"אור החיים" והמדרש רבה. יחד עם כישוריו היה הרב פיינטשיין אדם נוח ונעים שאינו רודף אחר הכבוד ואף היה דואג לתלמידיו. | |||
ב[[חודש אדר שני]] בשנת [[תשכ"ט]], התמנה לנשיא אגודת הרבנים ב[[ארצות הברית]]{{הערת שוליים|באירוע המינוי נכחו; האדמו"ר מבלוז'וב, רבי [[יוסף דב סולוביצ'יק]], רבי שניאור קוטלר ועוד רבים מגדולי הדור.}}, במסגרת זו היה מגדולי הלוחמים נגד התנועות הרפורמיות והקונסרבטיביות. בשנת [[תשמ"ג]] החלה אגודת הרבנים בארצות הברית ובהשתתפות חוגי היהדות החרדית, בכתיבת [[ספר תורה]] לזכות הרב פיינשטיין. | |||
בסוף ימיו חלה במחלה קשר ממנה נפטר ביום [[י"ג באדר]] שני בשנת [[תשמ"ו]] בהיותו בן תשעים שנה. הלווייתו יצאה בארצות הברית והמשיכה להר המנוחות ב[[ירושלים]]. בהלוויה השתתפו מאות אלפי יהודים ובראשם גדולי ישראל. | |||
== הקשר עם חב"ד == | == הקשר עם חב"ד == |