9,389
עריכות
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
חב"דפדי פעיל (שיחה | תרומות) |
||
(3 גרסאות ביניים של אותו משתמש אינן מוצגות) | |||
שורה 6: | שורה 6: | ||
שיחה זו היא חלק מהרצף של שיחות הרבי המוגהות שנאמרו במשך השנה האחרונה בה שמענו שיחות על ידי הרבי, המכונות [[דבר מלכות]]. | שיחה זו היא חלק מהרצף של שיחות הרבי המוגהות שנאמרו במשך השנה האחרונה בה שמענו שיחות על ידי הרבי, המכונות [[דבר מלכות]]. | ||
== ההתוועדות == | |||
כ"ק אדמו"ר שליט"א ירד להתוועדות בשעה 1:45, כשהקהל מנגן את הניגון שעל המילים "[[ניגון אשריכם ישראל|שישו ושמחו בשמחת הגאולה]]". לאחר ברכת בופה"ג ניגנו "שישו ושמחו בשמחת הגאולה". | |||
שיחה א' ארכה חצי שעה, מהשעה 1:55 עד השעה 2:25, ובה דיבר כ"ק אדמו"ר שליט"א אודות העבודה של "יפוצו מעינותיך חוצה", ופתח בהזכירו את סיפור פרשת היום של ג' תמוז בשנת פרז"ת, כשמפרט ומסביר את המילים "יפוצו", "מעינותיך" ו"חוצה". בענין זה סיפר את הסיפור הידוע אודות החסידים שהסתובבו ברוסיא בלי "פּאַספּאָרט" [= "דרכון"], וכאשר "פּאָליסמאַן" [= "שוטר"] עיכבם וביקר תעודה בשאלו (ברוסית): "קטאָ אידיאָט" [= "מי הולך"], השיבו "ביטול אידיאָט!" [= "ביטול הולך!"]. בין הדברים הנ"ל דיבר על שם העיר לענינגראַד שב[[רוסיה]], שרוצים עתה להחזיר לה את שמה הישן "[[פטרבורג]]". כמו"כ הזכיר שוב אודות כך שנדפס ספר חדש של דרושים מ[[אדמו"ר האמצעי]] ([[דרושי חתונה]] ח"ב), הקשורים גם עם ה[[צמח צדק]], אשר נמצאים עתה לאחר מאתיים שנה מיום הולדתו. | |||
אחרי שיחה זו ניגנו "[[ניגון אימתי קאתי מר|אימתי קאתי מר]]", וכ"ק אדמו"ר שליט"א עודד בידו הק' לכל הכיוונים, ומפעם לפעם – בחוזק. כמו"כ עודד בחוזק לעבר ר' [[דוד נחשון]] ור' [[אברהם טאוב]], ואח"כ פנה לשמאלו ועודד בחוזק כשמניף את ידו הק' בתנועות סיבוביות מהירות. בהמשך עודד בחוזק לכיוון המשב"ק ר' [[שלום בער גנזבורג]], ואח"כ פנה שוב לשמאלו ובחוזק רב הניף את ידו הק' הלוך ושוב כמה פעמים והשירה גברה ביתר שאת ויתר עוז. | |||
שיחה ב' ארכה 33 דקות, מהשעה 2:37 עד השעה 3:10, ובה דיבר כ"ק אדמו"ר שליט"א אודות המשכת ענין הנסים בדרך הטבע (והאריך בזה), ופתח בהזכירו את ענין ג' תמוז שאירע בימי יהושע – "שמש בגבעון דום וירח בעמק אילון", וקישר זאת עם המסופר בפרשת השבוע אודות פריחת מטה [[אהרן]] והנסים שהיו בזה, אף שגם הם היו כאילו באופן טבעי (שצמחו בסדר הטבעי והרגיל), ועד"ז תבוא הגאולה באופן של טבע ו"רואיקערהייט" [= "שלוה"]. בהמשך דיבר אודות [[ברכת כהנים]], וכן דיבר אודות ענין העשירות הקשורה עם עבודת "[[זבולון]]" – אשר בשנים האחרונות ישנה הרווחה. אח"כ קישר זאת עם ענין הזריזות, והאריך שוב בענין של ברכת כהנים. | |||
בסיום השיחה, בברכה אודות הגאולה, בקשר עם פרה העשירית וגאולה העשירית, אמר שלפני זה אומרים "לחיים, לחיים ולברכה", "לאלתר לתשובה [[לאלתר לגאולה]]". | |||
אחרי שיחה זו ניגנו את [[ניגון לראש חודש כסלו|המאַרש של ר"ח כסלו]]. בכללות במשך ניגון זה הרבה כ"ק אדמו"ר שליט"א לעודד בידו הק', והשמחה גברה. לאח"כ התחיל הקהל לנגן באופן ספונטאני את הניגון "[[שובה ה']]", וכ"ק אדמו"ר שליט"א עודד בחוזק בידו הק'. אח"כ פנה כ"ק אדמו"ר שליט"א לשמאלו – לעבר הקהל והרים את ידו הק' באומרו (פעמיים ובחיוך): {{ציטוטון|ס'זיינען דאָ נאָך כהנים, זאָל זיי זאָגן 'לחיים'!}}, והמשיך להניף את ידו הק' באופן מפליא ומיוחד כשבינתיים אמרו כל הכהנים "לחיים" (וחלקם – העומדים קרוב ששמעו את הנ"ל – נתנו א' לחבירו). אח"כ פנה כ"ק אדמו"ר שליט"א לימינו והורה לר' שלמה הכהן איידעלמאַן לומר "לחיים" כשמסמן אליו בידיו הק' לומר על כוס גדולה, ולאחרי שאמר – הניף כ"ק אדמו"ר שליט"א את ידו הק' אליו במיוחד שלוש פעמים. [בכללות, במשך הניגונים בהתוועדות זו הניף כ"ק אדמו"ר שליט"א אל הנ"ל את ידו הק' בחוזק כמה פעמים]. | |||
שיחה ג' ארכה 20 דקות, מהשעה 3:20 עד השעה 3:40, ובה דיבר כ"ק אדמו"ר שליט"א אודות לימוד ואמירת [[פרקי אבות]], וביאר את תחילת הפרק הרביעי כשאומר שמאחר שלומדים זאת בפעם השניה הרי זה הפרק העשירי מאז שהתחילו לומר פרקי אבות, והורה שיש לעורר בנוגע לאלו שהולכים להקהיל קהילות בבתי כנסיות, שיעוררו – הן בנוגע לקיום המנהג של אמירת פרקי אבות, והן בנוגע ללימוד משנה אחת בעיון, וכן יעוררו בענין לימוד "עין יעקב", עניני אגדה שבתורה, ובאופן שפועל בשומעים שהם "ווערן אַנדערש" [= "משתנים"]. אח"כ קישר זאת עם הפרשיות קרח וחוקת, ודיבר אודות ההבדל בין "קרח" ל"[[חוקת]]", ובסיום השיחה דיבר אודות חנוכת הבית החדש של ישיבת תומכי תמימים שתתקיים מחר. בברכה אודות הגאולה דיבר אודות הענין דתקיעת שופר – "תקע בשופר גדול לחרותנו", וסיים במילים "בנערינו ובזקנינו בבנינו ובבנותינו". | |||
אחרי שיחה זו ניגנו [[ניגון שמחה]] דשמח"ת, וכ"ק אדמו"ר שליט"א עודד בידו הק' לכל הכיוונים, ומפעם לפעם ביתר חוזק. אח"כ הורה לש"ץ ר' [[משה טלישבסקי]] לנגן "[[שיבנה בית המקדש]]", ועודד בידו הק'. | |||
שיחה ד' ארכה כ-10 דקות, מהשעה 3:45 עד השעה 3:55, ובה דיבר כ"ק אדמו"ר שליט"א אודות "רבות מופתי בארץ מצרים" – שממשיכים מופתים במיצרים וגבולים של העולם, וקישר זאת עם רעידת האדמה ורעש שקרה במקום רחוק בעולם [אולי הכוונה להתפרצות הר הגעש שאירע ביום הקודם באיי הפיליפינים, או לסופת ההוריקן שאירעה לפני חודש וחצי במדינת בנגלדש], ושם בירכו יהודים "שכוחו וגבורתו מלא עולם", ונמצאים שם אנשי צבא מארה"ב ("United States"). כמו"כ עורר שוב על לימוד ספר ה[[רמב"ם]], וכן הזכיר אודות [[חלוקת המשקה]]. בסיום השיחה היו "אותיות" אודות ביאת המשיח ממש, וכ"ק אדמו"ר שליט"א סיים את השיחה באומרו: "[[הגאולה האמיתית והשלימה]], ועוד ועיקר – ממש". | |||
אחרי שיחה זו העמיד הריל"ג כ-17 קנקנים. כ"ק אדמו"ר שליט"א מזג בתחילה מהקנקנים לכוסו, וכשכ"א ניגש – מזג מכוסו לקנקן, ומהקנקן ללוקח, בירכו ונתן את הקנקן. בחלוקת הקנקן האחרון עברו הנהלת [[תות"ל המרכזית]], הר"מים והמשפיעים שיחיו (בקשר עם חנוכת הבית של הבנין החדש דישיבת תומכי תמימים שנגמר בנינו ב[[קראון הייטס|שכונת "כאן צוה ה' את הברכה"]] ברחוב קראַון ואָלבעני – מחר), וכן ניגשו הרב [[שניאור חיים גוטניק|חיים שניאור זלמן גוטניק]] (נואם הכבוד) ובנו ר' [[יוסף יצחק גוטניק|יוסף יצחק]]. כשמזג כ"ק אדמו"ר שליט"א לרב ח.ש.ז. גוטניק, חייך אליו. ר' [[יוסף ווינברג]] (שלקח את הקנקן) הכריז בקול רם שמזמינים את כולם למסיבה – החל מהשעה 3:00, לתוכנית של כשעה – של חנוכת הבית כפי שכ"ק אדמו"ר שליט"א הזכיר בהתוועדות, "כי תבנה בית חדש". החלוקה ארכה כ-5 דקות, ובסיומה התחיל כ"ק אדמו"ר שליט"א לנגן את [[ניגון הקפות|ניגון ההקפות לאביו הרלוי"צ]], וטעם מה"מזונות". אח"כ המשיך לענות לקהל "לחיים", ואח"כ הזכיר אודות אמירת ברכה אחרונה ובירך. | |||
ההתוועדות הסתיימה בשעה 4:05 לערך{{הערה|[[דברי משיח]] [[תנש"א]] ח"ד.}}. | |||
==תוכן השיחה== | ==תוכן השיחה== | ||
[[הרבי]] מסביר שהסיבה שביטול גזירת המוות על [[אדמו"ר הריי"צ]] [[מאסר וגאולת אדמו"ר הריי"צ|במאסרו]] ב[[ג' תמוז]] [[תרפ"ז]], וה[[נס]] של [[שמש בגבעון דום]] על ידי [[יהושע]] נעשה בצורה עקיפית, שהוא לא עוזר ישירות (אצל אדמו"ר הריי"צ הוא עדיין לא שוחרר, ואצל יהושע הוא עדיין היה צריך להילחם), הייתה משום ש[[הקב"ה]] רוצה להלביש את הניסים של בטבע העולם. | [[הרבי]] מסביר שהסיבה שביטול גזירת המוות על [[אדמו"ר הריי"צ]] [[מאסר וגאולת אדמו"ר הריי"צ|במאסרו]] ב[[ג' תמוז]] [[תרפ"ז]], וה[[נס]] של [[שמש בגבעון דום]] על ידי [[יהושע]] נעשה בצורה עקיפית, שהוא לא עוזר ישירות (אצל אדמו"ר הריי"צ הוא עדיין לא שוחרר, ואצל יהושע הוא עדיין היה צריך להילחם), הייתה משום ש[[הקב"ה]] רוצה להלביש את הניסים של בטבע העולם. |
עריכות