1,731
עריכות
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 3: | שורה 3: | ||
== תולדות חייו == | == תולדות חייו == | ||
נולד ב[[ | נולד ב[[כ"ג טבת]] [[תרפ"ה]]. בבחרותו למד בישיבת 'תורה ודעת' אצל ראשי הישיבה הגאון רבי שרגא פייבל מנדלוביץ', הגאון רבי גדליה שור והגאון רבי יעקב קמינצקי. בזכות הרב גדליה שור התקרב לחסידות, ונהיה לחסיד של האדמו”ר ממודז'יץ. | ||
ברבות שנותיו החשיב עצמו לתלמיד וחסיד של [[הרב]]י ואף נהג לבקר ב[[770]] לעיתים קרובות. הגיע לנחם ב'שבעה' של [[הרבנית חיה מושקא]] ע"ה, ואף זכה לקבל עם רעייתו דולרים מ[[הרבי]] ו'[[לעקאח]]' ב[[ערב יום כיפור]]. הוא אף קיים קשרים עם האדמו”רים מ[[סקווירא]], מ[[סאטמר]], מ[[תולדות אהרן]], ועוד. | ברבות שנותיו החשיב עצמו לתלמיד וחסיד של [[הרב]]י ואף נהג לבקר ב[[770]] לעיתים קרובות. הגיע לנחם ב'שבעה' של [[הרבנית חיה מושקא]] ע"ה, ואף זכה לקבל עם רעייתו דולרים מ[[הרבי]] ו'[[לעקאח]]' ב[[ערב יום כיפור]]. הוא אף קיים קשרים עם האדמו”רים מ[[סקווירא]], מ[[סאטמר]], מ[[תולדות אהרן]], ועוד. | ||
שורה 9: | שורה 9: | ||
נשא את רעייתו מרת מלכה דבורה ע”ה, בתו של הגאון רבי אליעזר ליפמאן שפיצר מ[[וינה]], שייסד אחרי השואה את קהילת עדת יראים וינה בוילימאסברג. | נשא את רעייתו מרת מלכה דבורה ע”ה, בתו של הגאון רבי אליעזר ליפמאן שפיצר מ[[וינה]], שייסד אחרי השואה את קהילת עדת יראים וינה בוילימאסברג. | ||
לאחר חתונתו מונה ל[[ | לאחר חתונתו מונה ל[[ר"מ]] ו[[משגיח]] בישיבת תורה ודעת ובהמשך שימש כמשגיח של ישיבת 'תורה ודעת'. רעייתו שימשה שנים רבות כמורה בבית הספר של קהילת פאפא בשכונת ויילאמסבורג. | ||
רבי משה לא חבש שטריימל על אף שהיה חסיד, וכן חלק מחסידיו אינם חובשים שטריימל. חתנו הוא הרב [[מרדכי מנשה זילבר]], אף הוא משפיע חסידי. | רבי משה לא חבש שטריימל על אף שהיה חסיד, וכן חלק מחסידיו אינם חובשים שטריימל. חתנו הוא הרב [[מרדכי מנשה זילבר]], אף הוא משפיע חסידי. |
עריכות