6,496
עריכות
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) |
||
(9 גרסאות ביניים של אותו משתמש אינן מוצגות) | |||
שורה 25: | שורה 25: | ||
כדי לעמוד בפני גלי הזמן והרוחות החדשות שהחלו לנשוב ברחבי [[רוסיה]], תנועת השכלה וה[[ציונות]], יסד [[אדמו"ר הרש"ב]] בשנת [[תרנ"ז]] [[ישיבה]] גדולה, שממנה הסתעפה רשת הישיבות "[[תומכי תמימים]]" בעיירות האזור. | כדי לעמוד בפני גלי הזמן והרוחות החדשות שהחלו לנשוב ברחבי [[רוסיה]], תנועת השכלה וה[[ציונות]], יסד [[אדמו"ר הרש"ב]] בשנת [[תרנ"ז]] [[ישיבה]] גדולה, שממנה הסתעפה רשת הישיבות "[[תומכי תמימים]]" בעיירות האזור. | ||
שמה של הישיבה מבטא את הרעיון העיקרי של מיסדה: זיקק וזיכוך ה[[מידות]], | שמה של הישיבה מבטא את הרעיון העיקרי של מיסדה: זיקק וזיכוך ה[[מידות]], חיזוק עבודה פנימית רוחנית, ועיצוב אופי שלם, ו'[[תמים]]'. | ||
באותה תקופה הייתה שעת רצון לייסוד [[ישיבה|ישיבות]], כיוון שבתקופה זו קמו ישיבות: סלובודקה, מיר, סלוצק, וטלז. הרבצת ה[[תורה]] הופיעה אז בצורה של ישיבות שהתרכזו והתפתחו ושגשגו בארץ הישיבות - [[ליטא]], והיוו את הרזרבואר הגדול לתורה, שהזין את תפוצות [[ישראל]]. | באותה תקופה הייתה שעת רצון לייסוד [[ישיבה|ישיבות]], כיוון שבתקופה זו קמו ישיבות: סלובודקה, מיר, סלוצק, וטלז. הרבצת ה[[תורה]] הופיעה אז בצורה של ישיבות שהתרכזו והתפתחו ושגשגו בארץ הישיבות - [[ליטא]], והיוו את הרזרבואר הגדול לתורה, שהזין את תפוצות [[ישראל]]. | ||
שורה 31: | שורה 31: | ||
ישיבת "[[תומכי תמימים]]" הייתה דומה לישיבות ליטא, ושונה מהן. הייתה דומה להן, משום ששיטת לימודן של ישיבות [[ליטא]] הונחלה בה, והייתה שונה בהבדלים דלהלן. | ישיבת "[[תומכי תמימים]]" הייתה דומה לישיבות ליטא, ושונה מהן. הייתה דומה להן, משום ששיטת לימודן של ישיבות [[ליטא]] הונחלה בה, והייתה שונה בהבדלים דלהלן. | ||
בשנת [[תרס"א]], שלוש שנים אחרי היווסדה של ישיבת "[[תומכי תמימים]]", ציוה מייסדה להביא לפניו את תלמידיה יחד עם ראשי הישיבה, [[משפיע]]יה ו[[משגיח]]יה, ופנה אליהם בדברים אלה: | בשנת [[תרס"א]], שלוש שנים אחרי היווסדה של ישיבת "[[תומכי תמימים]]", ציוה מייסדה להביא לפניו את תלמידיה יחד עם ראשי הישיבה, [[משפיע]]יה ו[[משגיח]]יה, ופנה אליהם בדברים אלה: | ||
שורה 53: | שורה 50: | ||
==הרוח== | ==הרוח== | ||
ישיבות "תומכי תמימים" מצטיינות ברוח חסידית המעניקה חוסן אמוני ללומד, באמצעות רוח זו התגברו אדמו"רי חב"ד על תנועת ההשכלה שסחפה בחורים רבים, והקנו לתלמידים דרך ב[[עבודת ה']] ותכלית חיים | ישיבות "תומכי תמימים" מצטיינות ברוח חסידית המעניקה חוסן אמוני ללומד, באמצעות רוח זו התגברו אדמו"רי חב"ד על תנועת ההשכלה שסחפה בחורים רבים, והקנו לתלמידים דרך ב[[עבודת ה']] ותכלית חיים פנימית. | ||
באמצעות [[עבודת ה']] הפנימית הלימוד שמור מחשש של שיקולים צדדיים והסחות דעת מלימוד לשם ה'. | |||
==השיטה== | |||
{{ערך מורחב|דרך הלימוד בליובאוויטש}} | |||
בישיבות תומכי תמימים הלימוד העיוני עומד מיסודו על הדרכותיו של אדמו"ר הרש"ב ב[[קונטרס עץ החיים]], לימוד בדרך זו פותר חשש להאפלת הרגש על ה[[מחשבה]] הנועלול להיווצר בעקבות לימוד אינטנסיבי ומעמיק של [[תורת הנגלה]], שיטת הלימוד שייסד אדמו"ר הרש"ב כוללת הדרכות ללימוד מתוך דרך של התעמקות הנוטה לפשט מאידך והעמקה ועיון מאידך, בהדרכותיו הוא מבהיר את הזהירות הדרושה מפלפולי שקר ומשטחיות ופיזור בלימוד. | |||
הלימוד מתמקד תחילה בהקפת ובירור הסוגיה הנלמדת על כל צדדיה ופרטיה, כשלאחר מכן מעיין ומדקדק הלומד בכל בדל מידע משמעותי, מחשב את סברות האמוראים, מרכיב בראשו את פרטי הסוגיה למבנה אחיד, וניגש לפלפל לאחר הבנת הפשט ההלכתי של הסוגיה תוך שהוא מבצע זאת בזהירות לכוון לאמיתות הדברים. | |||
==כתיבת חידושים והדפסתם בקובצים== | |||
{{ערך מורחב|הערות התמימים ואנ"ש}} | |||
הרבי הורה לתלמידי התמימים להעלות על הכתב את חידושיהם ולפרסם במסגרת קבצים ייעודיים, פן ייחודי זה מאפיין את ישיבות תומכי תמימים בהם עמלים ומתייגעים הבחורים לחדש בתורה. | |||
== | |||
{{ערך מורחב| | |||
שורה 104: | שורה 93: | ||
בשנת [[תרפ"ז]] (1927) החליטו אנשי ה[[יבסקציה]] לחסל את כל החינוך הדתי ברוסיה. הם ידעו שהרבי הריי"צ הוא הראש והכוח המניע של חנוך זה והלשינו עליו בפני הבולשת החשאית של הסובייטים [[ג.פ.או.]], שהוא פועל נגד המהפכה כ"קונטר רבולוציונר". בעקבות זאת [[מאסר אדמו"ר הריי"צ|נאסר אדמו"ר הריי"צ]]. | בשנת [[תרפ"ז]] (1927) החליטו אנשי ה[[יבסקציה]] לחסל את כל החינוך הדתי ברוסיה. הם ידעו שהרבי הריי"צ הוא הראש והכוח המניע של חנוך זה והלשינו עליו בפני הבולשת החשאית של הסובייטים [[ג.פ.או.]], שהוא פועל נגד המהפכה כ"קונטר רבולוציונר". בעקבות זאת [[מאסר אדמו"ר הריי"צ|נאסר אדמו"ר הריי"צ]]. | ||
לאחר ששוחרר גורש מ[[רוסיה]], | לאחר ששוחרר גורש מ[[רוסיה]], אך רשת "תומכי תמימים" לא רק שלא נסגרה, אלא המשיכה ביתר שאת וביתר עוז. | ||
[[קובץ:הריי''צ, הרבי שליט''א, והרש''ג.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[הרבי הריי"צ]], [[הרבי]] ו[[הרש"ג]] בדינר לטובת ישיבות תומכי תמימים, בערב [[א' בתמוז|ראש חודש תמוז]] [[ה'תש"ב]]. יושב שלישי מימין: הרב ד"ר [[אליהו יונג]], מראשי ה[[ג'וינט]]]] | [[קובץ:הריי''צ, הרבי שליט''א, והרש''ג.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[הרבי הריי"צ]], [[הרבי]] ו[[הרש"ג]] בדינר לטובת ישיבות תומכי תמימים, בערב [[א' בתמוז|ראש חודש תמוז]] [[ה'תש"ב]]. יושב שלישי מימין: הרב ד"ר [[אליהו יונג]], מראשי ה[[ג'וינט]]]] | ||
===מגפת הקורונה=== | |||
בעקבות התפרצות הנגיף שותקה היכולת ללמוד במרחב ציבורי, הישיבות המשיכו להתקיים באמצעי לימוד מרחוק, ישיבות רבות השתמשו בקווי טלפון ייעודיים דרכם מסרו הרבנים שיעורים והתוועדויות ודרכם למדו בחברותות. | |||
בתקופה בה משרד הבריאות אפשר תנאי המסגרות חיונכיות במרחבי קפסולת סגורות ומבודדות, פתחו ישיבות רבות קפסולות באמצעותן קיימו את הלימודים בפלטפורמות שהועמדו לרשותם. | |||
===מלחמת חרבות ברזל=== | |||
בתקופה הראשונה של [[מלחמת חרבות ברזל]] צומצמו תנאי הקיום של מערכות הלימוד בעקבות הנחיות פיקוד העורף בהתאם למצב, כך למשל חויבו הישיבות למתן אפשרות למרחב מוגן במרחק סביר משטח הלימודים שלהן, הישיבות התמקמו במבנים הכוללים מקלטים ונערכו בהתאם לנדרש מצד החוק. | |||
==תומכי תמימים בארצות הברית== | ==תומכי תמימים בארצות הברית== | ||
שורה 121: | שורה 118: | ||
בעקבות הוראת הרבי להקים ישיבת תומכי תמימים בכל עיר{{הערה|שיחת [[הושענא רבא]] [[תשנ"ב]], ו[https://drive.google.com/file/d/1xbOCjSF4jzgb_xQko36vbTSJSLRgfcBx/view ברכת הבנים ערב יום כיפור תשמ"ט התוועדויות ח"א ע' 76 ס' ט].}} פועלים מאות סניפים של ישיבות "תומכי תמימים" [[:קטגוריה:ישיבות חב"ד|בכל רחבי העולם]], בישיבות לומדים אלפי [[תמים|תמימים]] [[נגלה]], [[חסידות]], ועניני גאולה ומשיח{{הערה|החל משנת [[תנש"א]] בעקבות הוראת הרבי ב[[דבר מלכות תזריע מצורע]].}} מתוך [[התקשרות]] לרבי תוך כדי שהלימוד בא בהקדמת עבודת התפילה{{הערה|הוראת הרבי בכל [[ברכת הבנים]] לתלמידי תומכי תמימים.}}. | בעקבות הוראת הרבי להקים ישיבת תומכי תמימים בכל עיר{{הערה|שיחת [[הושענא רבא]] [[תשנ"ב]], ו[https://drive.google.com/file/d/1xbOCjSF4jzgb_xQko36vbTSJSLRgfcBx/view ברכת הבנים ערב יום כיפור תשמ"ט התוועדויות ח"א ע' 76 ס' ט].}} פועלים מאות סניפים של ישיבות "תומכי תמימים" [[:קטגוריה:ישיבות חב"ד|בכל רחבי העולם]], בישיבות לומדים אלפי [[תמים|תמימים]] [[נגלה]], [[חסידות]], ועניני גאולה ומשיח{{הערה|החל משנת [[תנש"א]] בעקבות הוראת הרבי ב[[דבר מלכות תזריע מצורע]].}} מתוך [[התקשרות]] לרבי תוך כדי שהלימוד בא בהקדמת עבודת התפילה{{הערה|הוראת הרבי בכל [[ברכת הבנים]] לתלמידי תומכי תמימים.}}. | ||
==ישיבות תומכי תמימים העומדות | ==ישיבות תומכי תמימים העומדות בנשיאותו של הרבי== | ||
הישיבות [[תורת אמת]], [[ישיבת הבוכרים]]{{הערה| | הישיבות [[תורת אמת]], [[ישיבת הבוכרים]]{{הערה|ראו בעלון [https://jemcentral.org/wp-content/uploads/2021/05/310.-Naso-5781.pdf ישיבת הבוכרים ראיון של הרב שיף ל-JEM.] (מופיע בגליון "הסיפור שלי", ערב שבת פרשת נשא, י' סיון תשפ"א, גליון מס' 310), כך הישיבה גם מציגה את עצמה, ראה ב[https://col.org.il/news/111232 ראיון עם הרב שמעון ברגמן מנהל הישיבה], גם הישיבה קטנה [[תומכי תמימים פתח תקוה]] שעברה למתחם מציגה את עצמה כך, בשבועון [[הידיעון]] גליון 1215 (ט"ו בשבט תשפ"ד) ע' 30 נכתב: 'ישיבת הבוכרים הצעירה בראשות הרב יצחק אקסלרוד בנשיאות כ"ק אדמו"ר מה"מ שליט"א'.}}, וישיבת [[תומכי תמימים נחלת הר חב"ד]] עומדות עד היום תחת נשיאותו של הרבי, מוסדות רבים נוספים היו תחת נשיאותו של הרבי אך בשנת [[תשי"ז]] הרבי הוריד את נשיאותו מ[[ישיבת תומכי תמימים 770]] בעקבות מאורע בו שרו בחורים שיר שלא היה לרוחו של הרבי{{הערה|ראו תיאור מהמאורע במכתבו של ר' [[יואל כהן]] מ[[חודש טבת]] תשי"ז, נדפס בספר שליחות כהלכתה.}}, בשנת [[תשמ"ז]] בעקבות נסיון לקבלת תקציב שמקורו היה במקומות לא טהורים הוריד הרבי את נשיאותו מישיבת [[תומכי תמימים לוד|תומכי תמימים המרכזית]] וממוסדות נוספים{{הערה|[https://yoslbloy.info/?p=126 ראה תיאור מהמאורע בספר חייל בדור השביעי, יוסל בלוי פרק ת.ד. 46 לוד פסקה הרבי מוריד את הנשיאות.]}}, הרב [[יצחק פייביש גינזבורג]] טוען שבאותו זמן הרבי נתן את נשיאותו למוסדותיו{{הערה|התוועדות מלוה מלכה למלמדים אור ל[[כ"ב כסלו]] [[תשע"ח]], בתמלול: [galeinai.org.il/lessons/toc_13_3_78/toc_h4_15] פסקה חיוב לימוד חסידות, בוידאו דקה: 28:26.}}{{הערה|הישיבות שעומדות בראשותו של הרב גינזבורג הינן [[ישיבה קטנה]] בשם דורשי ייחודך, [[ישיבה גדולה]] בשם עוד יוסף חי ביישוב [[יצהר]], וישיבה קטנה בשם תום ודעת ב[[ירושלים]].}}. | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== |