4,800
עריכות
תמים של הרבי (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
תמים של הרבי (שיחה | תרומות) |
||
שורה 8: | שורה 8: | ||
==חב"ד במלחמה== | ==חב"ד במלחמה== | ||
שלוחי הרבי מלך המשיח העומדים בראש קהילות בכל רחבי אוקראינה, הם שניצבו בחזית. בימי המלחמה הראשונים, רבים מהם עזבו את מקום שליחותם בשל חשש ביטחוני ממשי לחייהם נוכח התקדמות הרוסים והחשש מפני כאוס מוחלט – אולם ככל שחלף הסכנה והמתקפה הרוסית נהדפה, הם שבו לבתיהם ולקהילותיהם בזה אחר זה. | |||
אולם גם בשיא הלחץ האדיר וחוסר הוודאות הגדול, רבים מהשלוחים במדינה לא עזבו את משמרתם, – ובהם הרב [[שמואל קמינצקי]] השליח והרב הראשי של "עיר המלך" דנייפרופטרובסק, הרב משה ראובן אסמן, רבה של אוקראינה, וכן השליח הרב מאיר סטמבלר, מייסד ויו"ר "פדרציית הקהילות היהודיות באוקראינה". | אולם גם בשיא הלחץ האדיר וחוסר הוודאות הגדול, רבים מהשלוחים במדינה לא עזבו את משמרתם, – ובהם הרב [[שמואל קמינצקי]] השליח והרב הראשי של "עיר המלך" דנייפרופטרובסק, הרב משה ראובן אסמן, רבה של אוקראינה, וכן השליח הרב מאיר סטמבלר, מייסד ויו"ר "פדרציית הקהילות היהודיות באוקראינה". | ||
בחודשיים הראשונים של המלחמה, השלוחים יחד עם גופים וארגונים יהודים וישראלים נוספים עסקו בחילוץ יהודים מערי החזית אל פנים המדינה, ורבים מהם עברו למחנות פליטים שהקימה במדינות סביב לאוקראינה, חלקם אף עלו לארץ הקודש. | בחודשיים הראשונים של המלחמה, השלוחים יחד עם גופים וארגונים יהודים וישראלים נוספים עסקו בחילוץ יהודים מערי החזית אל פנים המדינה, ורבים מהם עברו למחנות פליטים שהקימה במדינות סביב לאוקראינה, חלקם אף עלו לארץ הקודש. | ||
מי שהיה לאחת הדמויות המרכזיות בתחילת המלחמה, הוא הרב משה ראובן אסמן רבה של אוקראינה. באחד הימים הראשונים של המלחמה, ניגש אל ארון הקודש והוציא משם את ספרי התורה אותם העביר למקום מבטחים, בעודו זועק זעקה גדולה ומרה. כמו שלוחים אחרים, גם הרב אסמן הקדיש זמן רב כדי לסייע בעזרה הומניטרית ליהודים, כולל בזמנים של אש תופת. | מי שהיה לאחת הדמויות המרכזיות בתחילת המלחמה, הוא הרב משה ראובן אסמן רבה של אוקראינה. באחד הימים הראשונים של המלחמה, ניגש אל ארון הקודש והוציא משם את ספרי התורה אותם העביר למקום מבטחים, בעודו זועק זעקה גדולה ומרה. כמו שלוחים אחרים, גם הרב אסמן הקדיש זמן רב כדי לסייע בעזרה הומניטרית ליהודים, כולל בזמנים של אש תופת{{הערה|אחרי כחודש בית הכנסת חטף פגיעה ישירה בהפצצה רוסית, וניזוק}}. | ||
בחודש סיון ה׳תשפ״ג שוגרו לעבר קייב מעל 50 טילים. בקהילה היהודית בקייב התקיימו הכנות קדחתניות, על מנת לחגוג את חג השבועות במרכז הקהילה היהודית בעיר. בעקבות ההפצצות הכבדות על העיר באמצעות המל"טים האיראניים, נבצר מרבים מיהודי העיר לחגוג את החג כהלכתו, ואלפים מהם נאלצו להעביר את החג במקלטים ובמרחבים מוגנים במקום להגיע לבית הכנסת. | בחודש סיון ה׳תשפ״ג שוגרו לעבר קייב מעל 50 טילים. בקהילה היהודית בקייב התקיימו הכנות קדחתניות, על מנת לחגוג את חג השבועות במרכז הקהילה היהודית בעיר. בעקבות ההפצצות הכבדות על העיר באמצעות המל"טים האיראניים, נבצר מרבים מיהודי העיר לחגוג את החג כהלכתו, ואלפים מהם נאלצו להעביר את החג במקלטים ובמרחבים מוגנים במקום להגיע לבית הכנסת. |
עריכות