6,545
עריכות
(איחוד) |
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) (←סנד"ל) |
||
(48 גרסאות ביניים של 24 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{ | {{פירוש נוסף|נוכחי=שליח ה'|אחר=קבוצת [[חסידי חב"ד]] שהתפצלה בתקופת [[אדמו"ר הרש"ב]]|ראו=[[מלאכים (קהילה חסידית)]]}}{{מלאכים}}'''מלאכים''' הם נבראים רוחניים המשמשים את [[הקב"ה]] ומקומם הוא ב[[עולמות בי"ע]]. תרגומה של המילה מלאך פירושו שליח{{הערה|ראה [[רש"י]] עה"פ "וישלח יעקב מלאכים" - שליחים.}}, משום שתפקידם להעביר את השפע האלוקי בעולמות ומבצעים שליחויות שונות. | ||
{{מלאכים}} | |||
'''מלאכים''' הם | |||
בניגוד לכוחות האלוקיים ב[[עולם האצילות]] ובעולמות שמעל עולם האצילות, אשר הנם מאוחדים עם הקב"ה, עד שלא נקראים בשם עולם, הרי שב[[עולמות בי"ע]] ישנו פירוד והתחלקות, ובעולמות אלו ישנם מלאכים. המלאכים נוצרו מן נפילת האורות ב[[שבירת הכלים]], שנפלו בבחינת חלקים נפרדים ושורשם מעולם התוהו. | בניגוד לכוחות האלוקיים ב[[עולם האצילות]] ובעולמות שמעל עולם האצילות, אשר הנם מאוחדים עם הקב"ה, עד שלא נקראים בשם עולם, הרי שב[[עולמות בי"ע]] ישנו פירוד והתחלקות, ובעולמות אלו ישנם מלאכים. המלאכים נוצרו מן נפילת האורות ב[[שבירת הכלים]], שנפלו בבחינת חלקים נפרדים ושורשם מעולם התוהו. | ||
עבודת המלאכים היא בבחינת [[רצוא ושוב]], | עבודת המלאכים היא בבחינת [[רצוא ושוב]], עם זאת נקראים המלאכים "עומדים"{{הערה|בתיווך הדברים נאמר כי המלאכים אמנם מתעלים במדריגות (שזהו ענין הרצוא ושוב), אך הם נותרים לעולם באופן עבודה יחיד, כגון [[מיכאל]] ב[[אהבה]] ו[[גבריאל]] ב[[גבורה]], ואינם יכולים להחליף את סוג עבודתם ולכן הם "עומדים" תמיד בדרגתם.}}. | ||
==מלאכים ונשמות== | ==מלאכים ונשמות== | ||
[[נשמה|נשמות]] ישראל נמשכו מ[[פנימיות]] העולמות, ומלאכים נמשכו מחיצוניות העולמות. שוני זה משפיע גם עניינו של כל אחד ועבודתו. המשכת המלאכים הוא מחיצוניות העולמות, שנמשכו | [[נשמה|נשמות]] ישראל נמשכו מ[[פנימיות]] העולמות, ומלאכים נמשכו מחיצוניות העולמות. שוני זה [[משפיע]] גם עניינו של כל אחד ועבודתו. המשכת המלאכים הוא מחיצוניות העולמות, שנמשכו מ[[זיווג נשיקין]], בשונה מ[[נשמה|נשמות]] ישראל שנמשכו מבחינת [[זיווג גופני]] שהוא מפנימיות העולמות. ולכן, ה[[נשמה|נשמות]] הם בבחינת [[אדם]] שעומדים בבחינת קומה שלימה (והיינו, עיקרם הוא שכל), לעומת המלאכים שהם בבחינת [[בהמה]] (היינו, שעיקרם הוא מידות, שהם בתוקף ההתפעלות, ולכן נקראים [[אביר|אבירים]]). ולכן נחלקו המלאכים למחנות, פני [[אריה]] ופני [[שור]] וכו'. שענין פני אריה הוא מלאכים הנמשכים מ[[ספירת החסד]], ועבודתם היא באהבה, ופני [[שור]] עבודתם היא ביראה. וענין זה הוא רק במלאכים, שאדם הוא בבחינת קומה שלימה, וכלול מעשר ספירות. | ||
==גופות המלאכים== | |||
בשונה מגופות הנבראים הגשמיים, גוף המלאכים הוא [[ארבע יסודות|מיסודות]] האש והרוח בלבד. מקור הדברים הוא ב[[רמב"ן]]{{הערה|שער הגמול.}}, שכתב "שהמלאכים יש להם גוף מיסוד הרוח הפשוט ומיסוד האש הפשוט". ומסבירה [[תורת החסידות]]{{הערה|החל מלקו"ת לאדמו"ר הזקן (צד עמ' ד, ומובא במקומות רבים}} שהכוונה היא '''ל[[רוחניות]]''' יסודות אלו. והעניין בזה, '''כל''' ה[[נבראים]]{{הערה|וכן הנוצרים והנעשים: נבראים - בעולם הבריאה, נוצרים - בעולם היצירה, ונעשים – בעולם העשיה.}} נבראו באופן של גוף ו[[נשמה]], הנשמה שבכל נברא היא המשכלת והמרגשת ואילו גופו הוא [[דומם]]{{הערה|מאמרים תרנ"ד, עמ' רנד.}}. אלא שגופו של כל נברא מתאים לדרגת נשמתו: גוף הנבראים [[גשמיות|הגשמיים]] כלול מכל [[ארבע יסודות|ארבעת היסודות]] (עפר, מים, רוח ואש), ואילו גוף המלאכים הוא מיסודות האש והרוח בלבד{{הערה|שהם הדקים שמבין ארבעת היסודות. שכן האש והרוח דקים יותר ממים ועפר.}} - וגם זאת, לא מהם עצמם אלא מהרוחניות שלהם. | |||
==חילוקי דרגות== | ==חילוקי דרגות== | ||
ה[[רמב"ם]] בהל' יסוה"ת{{הערה|פ"ב ה"ז.}} מונה עשרה דרגות במלאכים ומציין את שמותיהם מלמעלה למטה: "חיות הקדש .. ואופנים ואראלים וחשמלים ושרפים ומלאכים ואלהים ובני אלהים וכרובים ואישים". | |||
בפרטות יותר מוסברת ב[[תורת החסידות]] מהות ג' מהדרגות המנויות לעיל: | |||
===שרפים=== | ===שרפים=== | ||
שרפים הוא שמם של המלאכים העומדים ב[[עולם הבריאה]] בו שורה | שרפים הוא שמם של המלאכים העומדים ב[[עולם הבריאה]] בו שורה [[ספירת הבינה]] של [[עולם האצילות]], כמאמר "[[אמא עילאה מקננת בתלת ספירן בכורסיא]]". עבודתם של השרפים היא בהבנה שכלית של האלוקות ועליהם נאמר "עומדים ממעל לו", שעומדים הם מעל בחינת הכסא. | ||
השרפים הם בריה בפני עצמה בציור קומה שלם ושורשם מבחינת ה[[קו]]. כמו כן הם בבחינת מקבלים. | השרפים הם בריה בפני עצמה בציור קומה שלם ושורשם מבחינת ה[[קו]]. כמו כן הם בבחינת מקבלים. | ||
שורה 20: | שורה 23: | ||
===חיות הקודש=== | ===חיות הקודש=== | ||
חיות הקודש הוא שמם של המלאכים העומדים ב[[עולם היצירה]] ועבודתם בבחינת [[אהבה]] ו[[יראה]] [[טבע]]יים שלא באה כתוצאה של ההתבוננות. חיות הקודש, יחד עם האופנים נושאים את הכיסא. | חיות הקודש הוא שמם של המלאכים העומדים ב[[עולם היצירה]] ועבודתם בבחינת [[אהבה]] ו[[יראה]] [[טבע]]יים שלא באה כתוצאה של ההתבוננות. חיות הקודש, יחד עם האופנים נושאים את הכיסא. | ||
{{ערך מורחב|ערכים=[[כמראה הבזק]], [[רצוא ושוב]]}} | |||
===אופנים=== | ===אופנים=== | ||
אופנים הוא שמם של המלאכים העומדים ב[[עולם | אופנים הוא שמם של המלאכים העומדים ב[[עולם העשייה]] ועבודתם היא בבחינת הודאה (ביטול) מרחוק בלבד, שאין מרגישים הם את מקורם. | ||
אופנים הם בבחינת משפיעים, שמשפיעים את ההשפעות למטה. ולכן אומרים הם "ברוך כבוד ה' ממקומו", שענינו המשכת האלוקות למטה. | אופנים הם בבחינת משפיעים, שמשפיעים את ההשפעות למטה. ולכן אומרים הם "ברוך כבוד ה' ממקומו", שענינו המשכת האלוקות למטה. | ||
שורה 30: | שורה 34: | ||
#מחנה מיכאל - מלאכים העובדים בבחינת אהבה ונמשכים הם מבחינת פני אריה שב[[מרכבה]]. | #מחנה מיכאל - מלאכים העובדים בבחינת אהבה ונמשכים הם מבחינת פני אריה שב[[מרכבה]]. | ||
#מחנה גבריאל - מלאכים העובדים בבחינת היראה ונמשכים הם מבחינת פני שור שבמרכבה. | #מחנה גבריאל - מלאכים העובדים בבחינת היראה ונמשכים הם מבחינת פני [[שור]] שבמרכבה. | ||
#מחנה רפאל. | #מחנה רפאל.מלאכים העובדים בבחינת רחמנות ונמשכים הם מבחינת פני [[נשר]] שבמרכבה | ||
#מחנה אוריאל. | #מחנה אוריאל. | ||
==מלאכים שונים== | ==מלאכים שונים== | ||
===גבריאל המלאך=== | ===גבריאל המלאך=== | ||
גבריאל הוא שמו של המלאך העומד בראש מחנה גבריאל, | גבריאל הוא שמו של המלאך העומד בראש מחנה גבריאל, המחנה מונה קבוצת [[מלאכים]] העובדים במידות [[יראה]] ו[[פחד]]. מחנה גבריאל נמשך מ[[פני שור]] שבמרכבה, העומד לצד צפון, שהוא צד ה[[גבורה]]. | ||
מקומו הוא כמו רוב המלאכים הוא ב[[עולם היצירה]]. | |||
תפקידו של גבריאל הוא להעיר בחצות את ה[[צדיקים]] ב[[גן עדן]] על מנת שיתענגו ויהנו מ[[זיו השכינה]] שב[[גן עדן התחתון]] וב[[גן עדן העליון]], | |||
ממנו [[השתלשלות|משתלשלת]] קריאת התרנגול המעיר את ה[[אדם]] בחצות לילה ב[[עולם הזה]] הגשמי{{הערה|[[הרבי המהר"ש]], [[תורת שמואל]] מאמר ד"ה מי כמוכה תרכ"ט.}}. | |||
===מט"ט=== | ===מט"ט=== | ||
{{ערך מורחב|ערך=[[מט"ט]]}} | |||
'''מט"ט''' הוא הקיצור המקובל למטטרו"ן, שהוא שמו של [[מלאכים|מלאך]] אשר "שמו כשם רבו" ואין הוגים אותו. מקומו של מט"ט בימות השבוע הוא בו' קצוות ד[[יצירה]], ובמעמד זה הוא נקרא בשם "נער". בשבת, בזמן של [[עליית העולמות בשבת|עליית העולמות]], עולה מט"ט מבחינת קטנות לבחינת גדלות ונקרא "עבדו זקן ביתו", ומקומו הוא בו' קצוות ד[[בריאה]]. | '''מט"ט''' הוא הקיצור המקובל למטטרו"ן, שהוא שמו של [[מלאכים|מלאך]] אשר "שמו כשם רבו" ואין הוגים אותו. מקומו של מט"ט בימות השבוע הוא בו' קצוות ד[[יצירה]], ובמעמד זה הוא נקרא בשם "נער". בשבת, בזמן של [[עליית העולמות בשבת|עליית העולמות]], עולה מט"ט מבחינת קטנות לבחינת גדלות ונקרא "עבדו זקן ביתו", ומקומו הוא בו' קצוות ד[[בריאה]]. | ||
===מיכאל=== | ===מיכאל=== | ||
שורה 52: | שורה 56: | ||
מיכאל הוא שר של מים, ו[[גבריאל]] הוא שר של אש. והעניין, שכמו שמים ענינם שהם מתפשטים ממקום גבוה לנמוך, כך מיכאל הוא בחינת התפשטות החסד, שמיכאל הוא בבחינת [[אהבה]] ו[[חסד]], בניגוד ל[[גבריאל]] שהוא בחינת [[יראה]] ו[[גבורה]]. | מיכאל הוא שר של מים, ו[[גבריאל]] הוא שר של אש. והעניין, שכמו שמים ענינם שהם מתפשטים ממקום גבוה לנמוך, כך מיכאל הוא בחינת התפשטות החסד, שמיכאל הוא בבחינת [[אהבה]] ו[[חסד]], בניגוד ל[[גבריאל]] שהוא בחינת [[יראה]] ו[[גבורה]]. | ||
מיכאל נקרא גם בשם [[כהן גדול]], שמקריב נשמות על גבי המזבח, שמקריבן | מיכאל נקרא גם בשם [[כהן גדול]], שמקריב [[נשמה|נשמות]] על גבי המזבח, שמקריבן ב[[דביקות]] האהבה ש[[משפיע]] בהם. ובפרטיות יותר, ישנם שני בחינות [[כהן גדול]]: הראשון הוא מיכאל, שעניינו הוא [[אהבת עולם]] הנמשכת מבחינת חסד לאברהם, והשני הגבוה יותר הוא בחינת [[אהרון הכהן|אהרן]] [[כהן גדול]] שענינו הוא [[אהבה רבה]] הנמשכת מזקן אהרון שיורד על פי מידותיו. | ||
אמרו חכמינו זכרונם לברכה: מיכאל באחת גבריאל בשתים, שמיכאל טס את העולם כולו בטיסה אחת. והעניין שהוא נקרא בשם [[כהן גדול]], | אמרו חכמינו זכרונם לברכה: מיכאל באחת גבריאל בשתים, שמיכאל טס את העולם כולו בטיסה אחת. והעניין שהוא נקרא בשם [[כהן גדול]], ושורש כהן גדול הוא בבחינת [[רב חסד]] שבעצמיות המאציל שהוא למעלה מן החכמה, ולכן כאשר נמשך למטה אין מונע ומעכב בכלל רק נמשך מריש כל דרגין לסיפא בכל דרגין בשיטה אחת. מה שאין כן גבריאל שהוא [[חסד עולם]] שנמשך על פי קו המידה של [[ספירת החכמה]], שגבריאל בשתים, שתחילה יש דין האם יתגלה החסד ב[[עולם האצילות]], ואחר כך יש דין האם יתגלה ב[[עולמות בי"ע]]. | ||
====מחנה מיכאל==== | ====מחנה מיכאל==== | ||
מחנה מיכאל נמשך מבחינת [[פני אריה]] שב[[מרכבה]], שעומד הוא לצד דרום שהוא צד ה[[חסד]]. מחנה מיכאל כולל את כל המלאכים העובדים בבחינת [[חסד]] ו[[אהבה]] וזהו שאמרו: מיכאל מקריב נשמות על גבי המזבח, כלומר, מקריבן | מחנה מיכאל נמשך מבחינת [[פני אריה]] שב[[מרכבה]], שעומד הוא לצד דרום שהוא צד ה[[חסד]]. מחנה מיכאל כולל את כל המלאכים העובדים בבחינת [[חסד]] ו[[אהבה]] וזהו שאמרו: מיכאל מקריב [[נשמה|נשמות]] על גבי המזבח, כלומר, מקריבן ב[[דביקות]] האהבה ש[[משפיע]] עליהן. | ||
===רפאל=== | |||
המקום הראשון בו מוזכר רפאל הוא בספר בראשית, כשהוא הגיע לרפא את [[אברהם אבינו]] לאחר הברית מילה. | |||
וזהו תפקידו; [[רפואה]]. באחד מ[[סיפורי חב"ד]] מובא שליד כל רופא ישנו מלאך שעוזר לו לרפא. וליד רופאים גדולים נמצא המלאך רפאל. | |||
===סנד"ל=== | ===סנד"ל=== | ||
'''סנד"ל''' הוא הקיצור המקובל לסנדלפו"ן, שהוא [[מלאך]] אשר אין הוגים את שמו. מבואר ב[[קבלה]] וב[[חסידות]] כי ענינו של [[סנד"ל]] הוא [[ו' קצוות]] של [[עולם | '''סנד"ל''' הוא הקיצור המקובל לסנדלפו"ן, שהוא [[מלאך]] אשר אין הוגים את שמו. מבואר ב[[קבלה]] וב[[חסידות]] כי ענינו של [[סנד"ל]] הוא [[ו' קצוות]] של [[עולם העשייה]]. | ||
עוד מובא כי סנד"ל קושר כתרים לקב"ה מתפילותיהם של ישראל{{הערה|רקאנטי פרשת קדושים.}}. | |||
מט"ט וסנד"ל הם שני מלאכים אשר נתייחדו בשמותיהם. ענין [[מט"ט]] הוא [[ו' קצוות]] של [[עולם היצירה]], וסנד"ל הוא [[ו' קצוות]] של [[עולם | מט"ט וסנד"ל הם שני מלאכים אשר נתייחדו בשמותיהם. ענין [[מט"ט]] הוא [[ו' קצוות]] של [[עולם היצירה]], וסנד"ל הוא [[ו' קצוות]] של [[עולם העשייה]]. כן מבואר כי מט"ט וסנד"ל הם [[זעיר אנפין]] ו[[נוקבא]] של [[עולם הבריאה]], ומבואר כי ענין ה[[כרובים]] הוא [[מט"ט]] ו[[סנד"ל]]. | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:מלאכים]] | [[קטגוריה:מלאכים]] | ||
[[קטגוריה:סדר השתלשלות]] | |||
[[קטגוריה:ערכים במבט החסידות]] | [[קטגוריה:ערכים במבט החסידות]] |