6,543
עריכות
אין תקציר עריכה |
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) |
||
(2 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 7: | שורה 7: | ||
{{ציטוטון|והרי ה[[צמח צדק]] מ[[ליובאוויטש]] הרעיש העולם בתשובתו הגדולה לאסור גילוח הזקן במספרים כעין תער, והאריך דזה איסור גמור מדאורייתא או על כל פנים מדרבנן, והעולם נהגו היתר בזה וסמכו על מרן הבית יוסף, שלמד בדברי ה[[רמב"ם]] וגמרא דאין חייב בזקן אלא בתער, הכוונה דמותר אף לכתחילה - ואם כן אי אפשר לתפוס החבל בשני ראשיו, לסמוך על בית יוסף בזה לגלח הזקן במספרים כעין תער, ולהקל גם כן בפאות הראש במספרים כעין תער '''נגד''' פסק הבית יוסף, דהוי בגדר מקולי בית שמאי ובית הלל דעל זה נאמר הכסיל בחושך הולך - וכידוע דעל פי הרוב אותן שמחפשין קולות בפאות הראש, מקילין גם בזקן לגלח במספרים כעין תער, והרי תיכף סמוך להאוזן מתחיל פיאות הזקן ולרש"י שבועות מ' הנ"ל, עיקר פיאות הזקן סמוך להאוזן שנים מכל צד, מובא גם בשו"ע - ורבים בעלי זקן מגלחים בסם, כידוע}}. | {{ציטוטון|והרי ה[[צמח צדק]] מ[[ליובאוויטש]] הרעיש העולם בתשובתו הגדולה לאסור גילוח הזקן במספרים כעין תער, והאריך דזה איסור גמור מדאורייתא או על כל פנים מדרבנן, והעולם נהגו היתר בזה וסמכו על מרן הבית יוסף, שלמד בדברי ה[[רמב"ם]] וגמרא דאין חייב בזקן אלא בתער, הכוונה דמותר אף לכתחילה - ואם כן אי אפשר לתפוס החבל בשני ראשיו, לסמוך על בית יוסף בזה לגלח הזקן במספרים כעין תער, ולהקל גם כן בפאות הראש במספרים כעין תער '''נגד''' פסק הבית יוסף, דהוי בגדר מקולי בית שמאי ובית הלל דעל זה נאמר הכסיל בחושך הולך - וכידוע דעל פי הרוב אותן שמחפשין קולות בפאות הראש, מקילין גם בזקן לגלח במספרים כעין תער, והרי תיכף סמוך להאוזן מתחיל פיאות הזקן ולרש"י שבועות מ' הנ"ל, עיקר פיאות הזקן סמוך להאוזן שנים מכל צד, מובא גם בשו"ע - ורבים בעלי זקן מגלחים בסם, כידוע}}. | ||
==אורך הפיאות== | ==אורך הפיאות== | ||
ב[[חסידות חב"ד]] נהוג לא לגדל פאות לאחרי העצם, הסיבה לכך היא מכיון שהפאות שורשם מבחינת [[בינה]] ד[[אצילות]] כמו שבוקעת על ידי הגלגלתא{{הערה|1=עי' מצות גילוח נזיר בדרך מצוותיך.}} ואילו הזקן בחינת י"ג תיקוני דיקנא, מ[[חכמה]] - [[חסד]] קו הימין, ולכן אין ראוי לערבם יחד, מסיבה זו גם | ב[[חסידות חב"ד]] נהוג לא לגדל פאות לאחרי העצם, הסיבה לכך היא מכיון שהפאות שורשם מבחינת [[בינה]] ד[[אצילות]] כמו שבוקעת על ידי הגלגלתא{{הערה|1=עי' מצות גילוח נזיר בדרך מצוותיך.}} ואילו הזקן בחינת י"ג תיקוני דיקנא, מ[[חכמה]] - [[חסד]] קו הימין, ולכן אין ראוי לערבם יחד, מסיבה זו גם נוהג הרבי לשים את הפיאות מעל האוזן. | ||
כך גם נהג [[האריז"ל]], לקצר את פיאותיו מעת לעת כך שלא יכנסו לתוך שטח הזקן{{הערה|שער המצוות פרשת קדושים: "רק עוד יגדלו ויתארכו וידלדלו וירדו ויכנסו למטה בגבול שערות הזקן, ואז היה חותכן ומקצרן במספריים", ובשער הכוונות (ענין ויעבור דרוש ג'): "במקום שמתחלת הזקן להתרחב כו' והוא מתחיל ממקום התחלת בליטת העצם של הלחי שמתחת לאוזן".}}. | כך גם נהג [[האריז"ל]], לקצר את פיאותיו מעת לעת כך שלא יכנסו לתוך שטח הזקן{{הערה|שער המצוות פרשת קדושים: "רק עוד יגדלו ויתארכו וידלדלו וירדו ויכנסו למטה בגבול שערות הזקן, ואז היה חותכן ומקצרן במספריים", ובשער הכוונות (ענין ויעבור דרוש ג'): "במקום שמתחלת הזקן להתרחב כו' והוא מתחיל ממקום התחלת בליטת העצם של הלחי שמתחת לאוזן".}}. | ||
שורה 18: | שורה 18: | ||
==בקבלה ובתורת החסידות== | ==בקבלה ובתורת החסידות== | ||
{{ערכים מורחבים|ערכים=[[מצפ"ץ]]; [[פאת השדה ופיאות הראש]]}} | |||
הפיאות הן השערות שגדלות בסוף הגולגולת בשני צידיה. ברוחניות מרמז הדבר על הארה מצומצמת מחיצוניות הכתר (מהגלגלתא) לצורך בריאת העולמות. | הפיאות הן השערות שגדלות בסוף הגולגולת בשני צידיה. ברוחניות מרמז הדבר על הארה מצומצמת מחיצוניות הכתר (מהגלגלתא) לצורך בריאת העולמות. | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:יורה דעה]] | [[קטגוריה:יורה דעה]] |